sou · GKB3158d2 · 1997-01-01 00:00:00 — Förbundsstat - en stat där politiska beslut självständigt kan fattas på såväl förbunds- som delstatsnivå. Statens författning ange r vilka frågor som ska beslutas av förbundet respektive a v delstaterna. Exempel på förbundsstater är , oc h Guldmyntfot - i ett land med guldmyntfot har valutan ett fastställt värde i guld och förbinder sig att sälja eller köpa guld till detta pris. Guldmyntfoten var ett växelkurssystem som var i kraft från ungefär 1880 till 1914 och mellan 1925 oc h GUSP - gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom EU. Inflation - innebär att prisnivån stiger, dvs pengars köpkraf t minskar. Motsatsen är deflation. Inflationsskatt - se seignorage. Inre marknaden - den gemensamma marknaden inom EU , innebärande fri rörlighet för v aror, tjänster, personer och kapital samt en gemensam handelspolitik mot tredje land. Intermediärt mål (för penningpolitiken) - slutliga mål kan vara en viss inflationstakt. Den kan använda penning- mängden eller växelkursen som instru ment för att nå det slutliga målet. Penningmängdens tillväxttakt respektive växelkurse n sägs då vara intermediära mål. Internationell konkurrenskraft - pris- och kostnadsnivå fö r inhemskt tillverkade varor i förhållande till nivån i utlandet för motsvarande varor. Intern devalvering - en sänkning av lönekostnaderna genom e n minskning av arbetsg ivaravgifterna, som finansieras genom en höjning av andra skatter och avgifter (egenavgifter till social- försäkringarna, inkomstskatten respektive momsen) elle r genom en sänkning av transfereringarna till hushållen. Slutre- sultatet är att tillverkningskostnaderna och reallönerna sänk s och att den internationella konkurrenskraften ökar, precis som vid en extern devalvering. Intervention - innebär att () köper eller säljer utländsk valuta för att styra växelkursen. Indexerad skatteskala - innebär att skatteskalan ändras i takt med inflationen, så att den reala beskattningen inte ändras. Et t exempel är att den s k brytpunkten i inkomstskatteskalan, den inkomst vid vilken statlig skatt börjar utgå, flyttas upp med inflationen föregående år. Jämviktsarbetslöshet - den arbetslöshetsnivå som ekonomi n tenderar att röra sig mot. Jämviktsarbetslösheten kan också ses som den genomsnittliga arbetslöshetsnivå runt vilken det sker cykliska variationer. - den första av de tre gemenskaper som kom att utgöra Europeiska gemenskaperna. Genom Parisfördrage t 1951 ingick , , , , Luxem- burg och en överenskommelse om att gemen - samt genomföra strukturrationaliseringar och samarbeta inom kol- och stålsektorn. Kommissionen - EUs verkställande organ. Den utgörs av 2 0 kommissionärer som utses av medlemsstaternas regeringar . , , , och Tysk - land har två kommissionärer vardera, övriga länder en. Kom- missionen verkställer och handlägger tillämpningen av minis- terrådets beslut samt initierar och förbereder förslag. Konjunkturstörning - en förändring i efterfrågan eller utbud som ger upphov till en cyklisk utveckling av produktion oc h sysselsättning med en konjun kturtopp och en konjunkturbotten. Konkurrensdepreciering - depreciering i avsikt att förbättr a konkurrenskraften (sänka de relativa kostnaderna) gentemo t andra länder. Konsumentprisindex - visar det genomsnittliga priset på en korg av varor och tjänster som det typiska hushållet konsumerar i förhållande till motsvarande pris ett , basåret. Konvergenskriterier (konvergenskrav) - vissa villkor som sk a vara uppfyllda för att ett land enligt sk a anses vara kvalificerat att delta i den monetära unionen. Korrelationskoefficient - ett statistiskt mått på samvariatione n mellan två olika variabler. Kort ränta - ränta på statsskuldväxlar och andra placeringar med löptid eller kortare. Köpkraftsparitet - innebär att ett visst belopp i en valuta kan köpa lika mycket av varor och tjänster i olika länder när det växlas till andra valutor. Härav följer att skillnaden i inflationstak t mellan två länder motsvaras av en lika stor depreciering a v växelkursen mellan de två ländernas valutor. Lång ränta - ränta på statens obligationer och andra placeringa r som har en löptid eller längre. - Fördraget om Europeiska unionen, består av Parisfördraget frå n 1951 om , Romför- draget om upprättandet av Europeiska ekonomisk a gemenskapen, EEG, samt Europ eiska atomenergigemenskapen (Euratom) från , med tillägg bl a om upprättandet av en monetär union, samt två nya delar, den ena om gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP, och den andra om närmare inrikespolitiskt samarbete, bl a i rättsliga och inrikespolitisk a frågor. Makroekonomisk störning - en störning som berör hela ekono - min. Marknadsintegration - marknader i olika lä nder knyts närmare till varandra genom att hinder för handel, investeringar oc h migration över nationsgrän serna, t ex tullar, transportkostnader och byråkratiska rutiner, reduceras eller elimineras. Mellanstatlighet - beteckning som används för att ange att makten över ett beslut som ska fattas i ett för flera stater gemensam t organ i alla lägen ligger hos den enskilda staten och att de t därigenom krävs enhällighet för att ett beslut ska kunna fattas. Exempel på denna typ av samarbete är t ex den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU. - Europeiska unionens råd, EUs högsta beslutande organ. Det består av en minister från vart och ett av med - lemsländerna, i regel den minis ter inom vars ansvarsområde de frågor som behandlas ligger . När ekonomiska frågor behandlas består ministerrådet av ekonomi- och finansministrarna oc h kallas då . När det ska avgöras vilka länder so m ska få ingå i den monetära unionen består rådet av stats- oc h regeringschefer. - ett rådgivande organ till ministerrådet , sammansatt av två företrädare för varje EU-stat, normalt en från regeringen och en från , samt två företrädare för kommissionen. Beslut om justeringar av de s k centralkurserna och av växelkursbanden i har t ex förberetts i Monetär a kommittén. Vid starten av etapp tre, då den monetära unione n bildas, ersätts Monetära ko mmittén av Ekonomiska och finansi- ella kommittén med liknande uppgifter. Monetär union (valutaunion) - innebär att två eller flera stater har en gemensam valuta o ch en gemensam centralbank som för en gemensam penning- och valutapolitik. Monetär finansiering (finansiering med sedelpressarna) - staten lånar pengar av () för att finansiera sina utgifter. Innebörden är att staten trycker pengar för at t finansiera utgifterna. Nominalistiskt skattesystem - ett skattesystem där skatteskalorna inte justeras med hänsyn till inflationen. Ett exempel är när en nominell ränta på på ett banktillgodohavand e beskattas med samma skattesats ob eroende av inflationen. Med ett realt skattesystem skulle inflationen först räknas bort frå n räntan och skatten enbart utgå på den del som ligger öve r inflationen. Nominell lön - lön mätt i kronor. Nominell löneflexibilitet - nominallönernas anpassningsförmåga vid obalans på arbetsmarknaden. Nominell lönestelhet - innebär att de nominella lönerna ändra s relativt långsamt vid obalans på arbetsmarknaden, t ex därför att löneavtal gäller eller därför att nominallöner är svåra att sänka. Nominell prisstelhet - innebär att de nominella priserna (priserna i kronor) ändras relativt långsamt vid obalans på varumarkna- derna, t ex på grund av avtal som gäller eller att prisändringar är kostsamma på grund av a nnonsering, tryckning av nya prislistor, ommärkning, osv. Nominell ränta - ränta som till skillnad från realräntan int e korrigerats för inflation. Nominell valutakurs - priset på en valuta uttryckt i en anna n valuta. Om t ex den nominella växelkursen mellan kronor och D-mark är 4,50, innebär det att priset på en D-mark är 4,5 0 kronor (och att priset på är ). - Organization for Economic Cooperation and Develop - ment, en organisation för ekonomiskt samarbete mellan et t tjugotal industriländer. samla r in och publicerar statistik om utvecklingen i medlemsstaterna, granskar regelbundet den ekonomiska utvecklingen i dessa samt är ett forum för utarbe- tande av gemensamma ståndpunkter i t ex handelsfrågor. Optimalt valutaområde - det geografiska område som är mes t lämpat att ha en gemensam valuta. Storleken på ett optimal t valutaområde beror på sådana faktorer som likheter i ekono - misk struktur, samvariation i makroekonomiska störningar , arbetskraftens rörlighet, nominallönernas flexibilitet och graden av finanspolitisk samordning. Opt-outklausul - en fördragsmässig rätt att stå utanför de n monetära unionen även om ko nvergenskriterierna är uppfyllda. Pelare - beteckning på de tre huvudsakliga samarbetsområden som tillsammans utgör Europeiska unionen, EU. Pelare I avser den inre marknaden och de n monetära unionen. Pelare II avser den gemensamma utrikes- och säkerhetspol itiken, GUSP. Pelare III avser samarbetet i rättsliga och inrikespolitiska frågor. Penningmarknad - marknad för köp och försäljning av räntebä - rande värdepapper med kort löptid. Penningmängd - mängden betalningsmedel i omlopp. En snä v definition inkluderar bara sedlar och mynt. Bredare definitioner inkluderar också icke räntebärande reserver i affärsbankern a samt likvida banktillgodohavanden. Penningmängdsmål - se intermediärt mål. Penningpolitik - höjningar eller sänkningar a v styrräntan för att påverka räntor och valutakurser. Prisstabilitet - låg och stabil inflationstakt. En uppmätt inflation- stakt på anses innebära att den verkliga inflations- takten ligger nära noll procent, eftersom de flesta prisindex - beräkningar förmodligen överskattar pris utvecklingen därför att otillräcklig hänsyn tas till kvalitetsförbättringar. Protektionism - åtgärder för att gynna inhemska företag i konkur- rensen med utländska företag. Åtgärderna kan t ex utgöras av importhinder och exportsubventioner. Real appreciering - en höjning av pris- eller kostnadsnivån i förhållande till den i andra länder när man mäter i samm a valuta. En real appreciering kan ske antingen genom e n appreciering av den nominella växelkursen eller genom at t priser och löner stiger i förhållande till dem i andra länder. Real depreciering - en sänkning av pris- eller kostnadsnivån i förhållande till den i andra länder när man mäter i samm a valuta. En real depreciering kan ske antingen genom e n depreciering av den nominella växelkursen eller genom at t priser och löner sjunker i förhållande till dem i andra länder. Real avkastning - avkastning på en finansiell tillgång (t ex e n obligation eller banktillgodohavande) efter det att värdemin - skning på grund av inflation räknats av. Reallön - lön mätt i köpkraft, dv s i termer av hur mycket varor och tjänster som kan köpas för lönen. Reallönen uttrycker således nominallönen i förhållande till prisnivån. Reallöneflexibilitet - reallönernas anpassningsförmåga vi d ojämvikt på arbetsmarknaden. Den b eror dels på den nominella löneflexibiliteten, dels på hur flexibla priserna på varor oc h tjänster är. Real störning - en störning som avser marknaderna för varor , tjänster eller produktionsfaktorer. Realränta - nominell ränta minus inflation. Om t ex den nominella räntan är och inflationen , är den real a räntan . Real valutakurs (växelkurs) - pris- eller kostnadsnivån i ett land i förhållande till nivån i ett annat land uttryckt i samma valuta. Relativlön - lönen för en viss typ a v arbetskraft i förhållande till en annan typ av arbetskraft. Relativpris - priset på en vara elle r tjänst i förhållande till priset på en viss annan vara eller tjänst. Revalvering - en justering av en fast växelkurs så att valutan blir mer värd. Riskpremie - det tillägg till avkastningen som en köpare elle r investerare kräver som kompensation för risken för oväntad e avkastningsförändringar. Om t ex en placering i en obligation ger en säker avkastni ng på kräver en investe- rare normalt att avkastningen på en osäker placering i t ex e n aktie (utdelning plus värdestegring) ska vara högre än för att alternativen ska framstå som likvärdiga. - ett fördrag slutet som upprättade de n Europeiska ekonomiska gemenskape n, EEG, dvs en gemensam marknad för varor, tjänster, personer och kapital. Rörlig växelkurs - nominell växelkurs som kan förändras kontinu- erligt som ett resultat av utbuds- och efterfrågeförändringar på valutamarknaden. Samhällsekonomisk effektivitet - innebär att en ekonomi s resurser (arbetskraft, maskiner, byg gnader, vägar osv ) används på ett sådant sätt att produktionen av varor och tjänster blir så stor som möjligt givet konsumenternas önskemål och de n tillgängliga produktionstekniken. Detta innebär att resursern a är fullt utnyttjade, att de används på ett effektivt sätt i olik a verksamheter samt att de är fördelade mellan olika sektorer på bästa sätt. Sedelfond - ett valutasystem som innebär att utfäster sig att vid anfordran lösa in den inhemska valutan mot e n bestämd utländsk valuta till en fastställd växelkurs. Åtagandet upp av en valutareserv som är så stor att all inhems k valuta kan lösas in. Seignorage - den inkomst som sta ten via sin centralbank (Riksban- ken) får genom sitt monopol på sedelutgivning. Sekundärmarknaden (för statspapper) - marknaden för reda n utgivna statspapper. Skattekil - skillnaden i form av skatt mellan vad köparen (av e n vara, en tjänst, arbetskraft m m ) får betala och vad säljaren får betalt. Snedvridning (av resursallokeringen) - samhällsekonomisk t felaktig resursanvändning på grund av skattekilar och andr a faktorer. Social dumping - innebär att ett land genom låga löner, dålig a villkor i arbetslöshetsförsäkringen, dålig arbetsmiljö, lite n arbetsrättslig reglering osv söker locka investeringar till de t egna landet eller förbättra landets konkurrenskraft på export - marknaden. Spekulativ attack - innebär att spekulanter genom köp elle r försäljning av en tillg ång samfällt driver upp eller ner priset på en vara eller finansiell tillgång, t ex en valuta, i förväntan om framtida prisförändringar. Spekulativ bubbla - spekulation som driver upp tillgångspriser, t ex priser på fastigheter, aktier eller valuta, utan att prisökning- en är motiverad av gr undläggande (fundamentala) ekonomiska faktorer. Spekulativa kapitalflöden - kapital som söker sig till (från ) tillgångar i en viss valuta därför att dess pris väntas stig a (sjunka). Skuldkvot - statsskulden dividerad med BNP. Stabiliseringspolitik - innebär att finans- och penningpoliti k används för att stabilisera produktion och sysselsättning. Statsbankrutt - staten kan inte längre betala räntor och/elle r amorteringar på sina skulder. - en på internation ella avtal baserad sammanslutning av självständiga stater. Staterna avgör i varje fråga hur långtgå- ende samarbete de vill delta i. Statspapper - skuldförbindelse utgiven av staten (Riksgäldskonto- ret). Steriliserad intervention - innebär att () agerar så att förändringar av valutareserven inte tillåts öka den inhemska penningmängden. Ett inflöde av kapital från utlandet ökar normalt den inhemska penningmängden. Detta ka n emellertid hindras genom att säljer statspapper till ett belopp som motsvarar kapitalinflödet. Strukturell åtgärd, reform - en åtgärd som påverkar grundläg - gande faktorer så att utbudet eller efterfrågan på en vis s marknad ändras. Styrd växelkurs - rörlig växelkurs som påverka r genom att sälja eller köpa utländsk valuta i syfte att uppnå ett visst växelkursmål. Styrränta (reporänta) - den ränta som etablera r genom kortsiktig utlåning (inlåning) till (från) affärsbankerna. Styrräntan påverkar i sin tur andra korta räntor och även i viss mån långa räntor. Störning - en förändring av utbud eller efterfrågan på någo n (några) marknad(er) för varor, tjänster, produktionsfaktorer , valuta eller finansiella tillgångar. Subsidiaritetsprincipen - ibland betecknad som närhetsprincipen, innebär att beslut inom EU som endast berör en viss regio n eller ett visst land i första hand bör fattas på denna och inte på högre nivå. Symmetrisk störning - en gemensam störning som drabbar all a eller de flesta länder (i den monetära unionen) . TARGET - Trans-European Automated Real Time Gross Settle- ment , ett datoriserat system fö r betalningar i euro, de n gemensamma valutan, mellan bankerna i de länder som ingår i den monetära unionen. Banker i utanförstående länder kommer förmodligen att kunna anslutas till systemet på vissa ännu ej beslutade villkor. Terminsmarknad - en marknad för köp och försäljning av t e x valuta, där man i förväg bestämmer villkoren (pris och kvanti- tet) för en transaktion som ska genomföras vid en senar e tidpunkt. Transaktionskostnad - den kostnad i betydelsen resursförbrukning (arbetstid m m) som åtgår för en ekonomisk transaktion, t e x köp eller försäljning av valuta. Transferering - offentliga bidrag till hushållen, t ex pensioner , barnbidrag, bostadsbidrag, sjukersättning och arbetslöshetser- sättning. Undantag (från ; "derogation") - innebär att ett EU-land inte behöver tillämpa en bestämmelse enlig t eller delta i viss del av EU-samarbetet, i regel . och ha r dock rätt att permanent stå utanför den monetära unionen. Utbudsreformer (på arbetsmarknaden) - reformer som syftar till att öka utbudet av arbetskraft och att få arbetsmarknaden at t fungera mer flexibelt. Utbudsstörning - en förändring av utbudet på någon (några ) marknad(er) för varor, tjänster eller produktionsfaktorer. Valutasubstitution - innebär att en valuta ersätts av en anna n valuta antingen för transaktionsändamål eller i placerarna s portföljer. Valutakurs - se nominell respektive real valutakurs. Valutamarknad - marknad för köp och försäljning av valuta. Valutaunion (monetär union) - innebär att två eller flera state r har en gemensam valuta, en gemensam centralbank samt e n gemensam penning- och valutapolitik. WTO - , , en organisation för att administrera d et internationella regelver- ket för världshandeln, dvs och andra avtal, och förhand- lingar om internationell handel. Växelkurs - se nominell respektive real valutakurs. Växelkursband - ett intervall i vilket vä xelkursen får röra sig kring ett fastställt riktvärde. Överstatlighet - beteckning som används för att ange att beslut i vissa frågor kan fattas av ett för flera stater gemensamt organ enligt majoritetsprincipen, dvs var och en av de i samarbete t deltagande staterna har accepterat att följa majoritetens beslut. Exempel på denna typ av samarbete är handelspolitiken inom EU. EU-staternas överlämnande av beslut anderätt i vissa frågor till utgör ett annat exempel på överstatlighet. Agell, J & P (1995), "Theories of Pay an d ", 97. Agell, A & A Vredin (1991), stabiliseringspolitiken?, Ekonomisk Debatt 19. Agell, J, Calmfors, L & G (1996), "Fiscal Policy Whe n Monetary Policy is Tied to the Mast", 7. Agell, J, , P & J (1995), Svensk skattepolitik i teori och praktik (Skattereformen 1990-1991), skattereform, bilaga 1, a v skattereformen, SOU 1995:104. Akerlof, G, G (1996), "The Macroeconomics of Low Inflation", Brookings Papers on Economic Activity 1. Aktiv arbetsmarknadspolitik (1996), Arbetsmarknadspolitisk a kommitténs betänkande, SOU 1996:34. Alesina, A (1989), "Politics and Business Cycles in Industria l Democracies", Economic Policy 8. Alesina, A & R Perotti (1995a), "Fiscal Expansion and Fisca l Adjustments in Countries", Economic Policy 21. Alesina, A & R Perotti (1995b), "The Political Economy of Budget Deficits", IMF Staff Papers 1. Alesina, A & R Perotti (1996), "Reducing Budget Deficits" , Alesina, A & L Summers (1993) , "Independence och Macroeconomic P erformance: Some Comparative Evidence", , Credit and Banking 25. Alesina, A & G Tabellini (1990), "A Positive Theory of Fisca l Deficits and Government Debt", Review of Economic Studies 57. , A (1994), "EU- och EFTA-länderna som ett optimal t valutaområde", Arbetsrapport 21, Riksbank. , T (1994), Price Rigidity, Clarendon Press, . , T (1996), "Fiscal Policy in the EMU and Outside" , underlagsrapport till . Arrowsmith, J (1995), "Economic And Monetary Union in a Multi- Tier Europe", , maj. , B (198 9), Prisbildning på industriella marknader, , . , B (1996), "i och utanför EMU – Analys a v chocker i en ekonometrisk modell för världsekonomin" , underlagsrapport till . , B & C (1993), "Makroekonomiska chocker och ekonomisk struktur – En jämförelse mellan och EG - länderna", bilaga 2 til l , Samhälls- ekonomi, Allmänna Förlaget, . , B & P (1995), "Some Further Evidence o n Hysteresis in Unemployment Rates: The Cases of Denmar k and ", Working Paper 1995:16, Nationalekonomisk a institutionen, . , H (1995), "EU, EMU och betalningssystemet" , Penning- och valutapolitik 4. , L (1987), "Externalities from Contract Length", 77. , L (1994), "What Determin es the Sacrifice Ratio? ", i Mankiw, N G (red), Monetary Policy, NBER och (1996), 1995 Survey of Market Activity. Barro, R (1995), "Inflation and Economic Growth", NBE R Working Paper No 5326, , . Barro, R & D (1983a), "Rules, Discretion and Reputation in a Model of Monetary Policy", Barro, R & D (1983b), "A Positive Theory of Monetar y Policy in a Natural Rate Model", Bartolini, T, Razin, A & S Symansky (1995), "G7 Fisca l Restructuring in the 1990s: Macroeconomic Effects" , Economic Policy 20. Bayoumi, T & B Eichengreen (1995), "Restraining Yourself: The Implications of Fiscal Ru les for Economic Stabilization", IMF Staff Papers 42. Bayoumi, T & (1995), Fiscal Flows in the Unite d States and : Lessons for Monetary Union in Europe , Bayoumi, T, , M & G Woglom (1995), "Do Credi t Markets Discipline Sovereign B orrowers? Evidence from U.S. States", , Credit and Banking 27. Bean, C (1993), "Euro pean Unemployment: A Survey", 32. , T (1995), Stochastic Fiscal Policy, Public Debt and Private Consumption, doktorsavhandling, i . , T & A (1996), "Real Effects of Budget Deficits? Theory and Evid ence", under publicering i Swedish Economic , G & J Campa (1991), "an d Uncertainty: A Study of the " , Working Paper IB-91-5, , , H (1993), "Flerpartisamarbete i regering oc h opposition", Politikens väsen – idéer och institutioner i den moderna staten, uppsatser tillägnad e , . Bernanke B & F Mishkin (1992), "Behavior and the Strategy of Monetary Policy: Observations from Si x Industrialized Countries", NBER Macroeconomics Annual 7, , U (1995), "har redan bundit sig för EMU" , Bhaskar, V (1990), "Wage Relativities and the Natural Range o f Unemployment", 100. , A, , , , B & E Wadensjö (1996) , Arbetsmarknaden, SNS, . , O J (1989), "A Traditional Interpretation of Macro - economic Fluctuations", 79. , O J (1990a), "Comment", NBER Macroeconomic Annual 5, , . , O J (1990b), "Why Does Money Affect Output? , B & (red), Handbook of Monetary Economics, Vol. II, , . , O J & (1992), "Regional Evolutions" , Brookings Papers on Economic Activity 1. , O J & L H Summers (1986), "Hysteresis and th e European Unemployment Problem", NBER Macroeconomics Annual 1, , , . , O J & S (1989), Lectures on Macroeconomics, , O J (1991), "Wage Bargaining and Unemploymen t Persistence", , Credit and Banking 23. Blinder, A & (1990), "A Shred of Evidence on Theories of Wage Stickiness", 105. Blinder, A S (1994), "On Sticky Prices: Academic Theories Meet the Real World", i Mankiw, N G (red), Monetary Policy, , och . , M (1996), "Term Pr emia under Switching Regimes", Arbets- , Riksbank, . Bordo, M & L (1996), "Internationel la växelkurssystem och valutaunioner. Några lärdomar rörande och EMU" , underlagsrapport till . Borjas, G J, & (1991), "On the Labou r Market Effects of Immigration and Trade", NBER Workin g Paper No 3761. Bosworth, D L & A M Rivlin (1987), The Swedish Economy, Buiter, W & M (1983), "Changing the Rules: Economi c Consequences of the ", Brookings Papers on Economic Activity 2. Buiter, W, Corsetti, G & N Roubini (1993), "Excessive Deficits : and in the ", Economic Bulmer, S & W Paterson (1996), "in the New Europe : Gentle Giant or Emergent Leader? ", International Affairs 72. (1 995), Stabilitätspakt für – Finanzpolitik in , . , M & C Wyplosz (1993), Macroeconomics. Text, , .