sou · GKB325d1 · 1997-01-01 00:00:00 — Det bör vidare framhållas att, enligt en studie av utbudet , tittarna i valet mellan public service-kanalerna föredrog inhemska program. Det gällde i synnerhet tittandet under bästa sändningstid och pensionärer som ägnade av sin tittartid åt svenska program. Ungdomar däremot lade av sin tittartid på importerade program. Ovanstående ger mig anledning till följade reflexioner. Public service-TV har ett stort värde för allmänheten också när det totala utbudet mångdubblas genom tillkomsten av andra program- tjänster. Också när svenskarna får tillgång till utländska TV-kanaler finns stor efterfrågan på svenskproducerade program som bara erbjuds i inhemska kanaler, särskilt i public service-kanalerna. Koncentration på public service-utbudet av nyheter, fakta, kultur, m.m. bör kunna öka när efterfrågan på förströelse alltmer tillgodoses i reklamkanalerna. Svenska folket tog snabbt till sig möjligheten att se television. Kurvorna för spridningen av de tre markkanalerna är nästan lika branta. Satellit- och kabelkanalerna har däremot ett långsammare tempo, med undantag för åren 1988–90 då kabelnätsutbyggnaden var intensiv. Video och text- tv har haft en jämn och relativt hög tillväxt . Beståndet av TV-apparater byts ut på 8–. skaffar sig 10–av hushållen en ny TV-apparat. Andelen av befolkningen med tillgång till olika typer av medie- teknologi 1995 har kartlagts av Nordicom, . Medieteknologi 1995, tabell "Andelen av befolkningen 9–som har tillgång till medieteknologi i hemmet 1995 (%). Som framgår av ovanstående tabell har relativt nya medier som text- TV och mobiltelefon vunnit snabbt spridning i hemmen. Detsamma gäller den nya distributionstekniken för television via satellit. Man kan konstatera att i ett högteknologiskt samhälle med en också i övrigt hög konsumtionsstandard som det svenska samhället investerar hushållen jämförelsevis snabbt i ny teknik. Avgörande för den digitala TV-distributionens genombrott är att hushållen inom överskådlig tid anskaffar set top-boxar respektive byter ut sina analoga mottagare mot DEN SVENSKA TELEVISIONEN – HISTORIK OCH NULÄGE Så torde bli fallet under en självklart avgörande förutsättning: Att tittarna med dessa investeringar får tillgång till ett totalt TV-utbud som de anser vara väsentligt mer attraktivt än det nu tillgängliga. Utredningsuppdraget är inriktat på digital teknik för TV-transmission och då i första hand digitala marksändningar. Inom detta område gäller i h ö g g r a d t r u i s m e n a t t " S v e r i g e ä r e n d e l a v v ä r l d e n " . V å r t handlingsutrymme i TV-världen och vår integration i de globala informationsströmmarna förutsätter viss anpassning till lösningar som förestavas av det internationella samhället. Därför redovisas i detta kapitel utvecklingen av system för TV- distribution, främst digital terrester , i våra grannländer, därutöver i några andra ledande europeiska länder samt i de tekniska stormakterna och . Uppgifterna i ländergenomgången är hämtade från olika källor under utredningsarbetet. Eftersom utvecklingen i fråga om digital TV- transmission går snabbt kan vissa uppgifter vara föråldrade redan vid publiceringen av utredningen. Den allmänna bild som framträder i ländergenomgången torde likväl utgöra en tillräckligt grund för mina överväganden och förslag. Enligt antagande från den norska post- och kan DVB- standarden (jfr avsnitt 5.4) introduceras först i . Den avgiftsfinansierade public service-kanalen , som sänds på sitt eget marknät, når av hushållen och lägger beslag på hälften av den totala tittartiden i . Den andra marksända kanalen – privat, reklamfinansierad, sänd på marknät – når av hushållen och svarar för en tredjedel av TV-konsumtionen. av TV-hushållen har kabel, har parabol för satellitmottagning. SVT:s kanaler sänds via satellit till de norska kabelhushållen. Detta möjliggörs genom att norsk lag tillåter att kabelbolag vidaresänder "overspill", dvs. TV-signaler som tas emot nära gränsen från sändare i annat land. NRK har börjar sända digitalt från satellit men det saknas digitala dekodrar för hushållen. En statlig utredning har förslagit att regeringen omgående skall fatta principbeslut om digitalisering av det terrestra TV-nätet. Vidare föreslås att en ny landsomfattande kommersiell TV-kanal skall beviljas koncession. är av TV-hushållen kabelanslutna medan endast 2 à har parabol. Finska TV-publiken delar sin tid i stort sett lika mellan å ena sidan de rikstäckande marksända public service-kanalerna YLE 1 och YLE 2, å den andra den reklamfinansierade kanalen MTV 3 som ägs av en tidningskoncern och mobiltelefonföretaget . I MTV:s koncession finns bestämmelser som begränsar tidningspressens ägarandel. Det aktuella utredningsförslaget innebär att en landsomfattande kommersiell TV-kanal tillkommer. Konsession skall sökas , dvs innan regeringen slutligt beslutar om digitalisering av marknätet. Likväl skall en ny operatör vara beredd att tillsammans med nuvarande operatörer bidra ekonomiskt till digitalisering. Med ett framtida digitaliserat terrestert nät skall det också bli möjligt att bevilja koncessioner för regional TV. Enligt utredningsförslaget skall de sökandes programplaner tillmätas stor betydelse vid behandling av koncessionsansökningar. Oberoende producenter bör svara för av produktionen. Utöver hyra för sändningsnätet bör den kommersiella operatören betala en publik service-avgift till staten. Med hänsyn till att ökad TV-reklam minskar tidningarnas intäkter bör tidningsföretag kunna ingå som ägare i TV-verksamhet. Förslaget motiveras också av antagandet om att olika massmedier kommer att smälta samman i en framtida digitaliserad multimediamiljö. Förslaget i dess helhet bygger på den mediapolitiska strategin att balansera public service-verksamhet och kommersiell verksamhet för att motverka såväl statliga som privata monopol inom TV-området. Dessutom bör det skapas garantier för en tillräckligt stor inhemsk ägarandel i TV-verksamheten. Regeringen har lagt förslag om ett digitalt marknät med tre à fyra kanaler varav två avsedda för (). Kanalerna skall utnyttjas för att parallellt sända analogt och digitalt (simulcasting). Förslaget skall diskuteras i . av TV-hushåll har kabel. Inklusive direkt- mottagning med parabol uppgår andelen hushåll som tar emot satellit- kanaler till . har 6.500 kabel-TV-bolag, flest i . Två av tre marksända TV-kanaler är public service. Den huvud- sakligen licensfinansierade DR-kanalen drar till sig av tittartiden medan den huvudsakligen reklamfinansierade kanalen samlar av tittartiden. Båda kanalerna täcker samtliga hushåll. av tittartiden ägnas åt den tredje marksända kanalen, en privatägd regional reklamkanal i . Med start sänds DR:s program digitalt via satellit för matning av markbundna sändare men också för direktmottagning i hemmen. Av kabel- och satellitkanalerna lägger beslag på av tittartiden. Kanalen är en danskspråkig version av skandinaviska satellitutbud. är det land som hunnit längst i frågan om digitala riks- täckande marksändningar. En regeringsproposition med sikte på att digitala TV-sändningar skall påbörjas behandlas i parlamentet . Förslaget innehåller i huvudsak följande. Det antas finnas utrymme för sändningar i sex digitala nät till- sammans med dagens analoga TV-sändningar. Varje digitalt nät be- döms ha kapacitet för tre programtjänster av hög teknisk kvalitet. Från varje sändare i ett nät utsänds en multiplex signal som kombinerar tre à fyra digitala TV-programsignaler. På det brittiska marknätet kommer därmed 18–24 nationella digitala TV-kanaler att kunna sändas parallellt med nuvarande analoga sändningar. Efter myndighetsprövning skall multiplexoperatörer ges tillstånd att sända kombinationer av digitala TV-tjänster. Varje operatör skall kunna förfoga över högst tre av de sex näten. Tillståndet förutsätter att operatören har avtal med programföretag om distribution av TV-program och kan investera i snabb utbyggnad av distributionssystemet. Det senare kan innefattande subventionering av mottagarutrustningar. Med hänsyn till dessa investeringar betalar operatören ingen koncessionsavgift under första tillståndsperioden. föreslås tilldelas en multiplex för BBC1 och BBC2. Också programföretagen ITV, och skall prioriteras i de digitala näten. Villkoret för detta är att dessa företag parallellt med digitala sändningar fortsätter att sända analogt (multicasting). När hälften av hushållen kan ta emot marksänd digital TV aktualiseras frågan om att upphöra med analoga sändningar, dock senast efter första tillståndsperiodens början. Nya programbolag som vill sända via marksänd digital TV skall dels träffa avtal med multiplexoperatör, dels söka rundradiokoncession. Multiplexoperatörer och programbolag skall kunna använda be- gränsad del av sändningskapaciteten för förmedling av andra digitala tjänster än TV. Övriga operatörer av sådana tjänster måste söka tillstånd enligt telelagen. Statliga subventioner för att underlätta introduktionen av digital marksänd TV är inte aktuella. Den brittiska regeringens satsning på snabb etablering av digitala terrestra tjänster sammanhänger främst med mediepolitiska och näringspolitiska motiv. Det mediepolitiska motivet är att förebygga att marknätets public service-TV skall hamna i sämre konkurrensläge gentemot TV-bolag som sänder via satellit och kabel och som också satsar på digitalisering. Det näringspolitiska motivet är att stimulera den inhemsk TV- industri. sysselsattes 21.000 personer i tillverkning av TV- apparater, videobandspelare och liknande. Drygt halva produktionen exporterades till ett värde av . TV-program är en ännu större bransch med 40.000 anställda och en omsättning på . Efter är världens största exportör av TV-program. Utvecklingen i präglas starkt av två specifika förutsättningar. Den ena gäller bristen på frekvenser för digitala sändningar. Den andra avser det politiska och juridiska huvudansvaret för TV-sändningar som decentraliserat till de 16 delstatsmyndigheterna. av hushållen passeras av kabelnät och är anslutna till näten. Den dominerande kabeloperatören Telekom som ägs av tyska avlägsnar antennutrustningar för markbundna signaler när kablar installeras. Hushåll som passeras av kabel har där- med inte möjlighet till direktmottagning av markbundna analoga TV- signaler. Cirka var femte hushåll har antenn för direktmottagning av satellit-TV. De tyska kabelbolagen har börjat sända digitalt men mottagningen i hushållen sker analogt efter konvertering av signalen. Det samarbete som inletts mellan Telekom och privata aktörer i kabel och satellit i fråga om digitala dekodrar, åtkomstkontroll och elektronisk programguide torde dock resultera i jämförelsevis snabb ökning av hushåll med möjlighet att ta emot digitala signaler. Denna utveckling kombinerad med utbredningen av kabel-TV verkar för interaktiva tjänster. har i det avseendet fördelar jämfört med satellit- och markbunden TV. Pågående försöksverksamhet gäller inte bara video-on-demand med tillgång till videotek, politiska dokumentärer och filmer inom vetenskap och kultur utan också homeshopping, undervisning, telespel och – i senare skede – distansarbete för anställda vid . Intresset för utveckling av interaktiva tjänster och digital multi- mediateknik sammanhänger också med den stora tyska marknad för konsumentelektronik som utgör över hälften av den europeiska mark- naden. Det kan jämföras med den nordiska andelen av denna marknad som uppgår till . Det finns inga tendenser till att intar en tätposition vad gäller utveckling och införande av digital TV. Utvecklingen av digital terrester i hämmas av brist på frekvenser. Sju marksända rikskanaler och några lokala kanaler för- brukar det utrymme som normalt är tillgängligt för analog TV. Med avsikt att använda så kallade tabu-kanaler har den franska TV- myndigheten likväl tagit initiativ till försök med regionalt begränsade, kommersiellt finansierade digitala TV-sändningar. Målet är att kunna erbjuda fyra marknät med fem program i vardera och en täckning av drygt halva landet. Också utländska nätoperatörer väl- komnas att delta i försöket vid sidan av TDF. Fyra digitala tjänster planeras i marknätet: Kabel- och satellitprogram, en lokal kanal, en video on demand-tjänst och program med interaktivitet via telefon. Andra förestående förändringar i den franska TV-miljön: Kabel-TV- bolagen får nu erbjuda telefonitjänster i kablarna vilket kan öka den låga andelen () kabelhushåll. Vidare diskuteras möjligheten att häva förbudet mot försäljning av frekvenser så att nätoperatörer kan ta betalt av programbolag för sändningsutrymme. , och blir först i med försäljning till allmänheten av digitala dekodrar för satellitsändning. Betal-TV-kanalen lanserar digitala satellitkanaler och marknadsför digitala dekodrar med början . Från ytterligare några länder i lämnas följande lägesrapporter som tyder på starkt skiftande intresset och förutsättningar för digital terrester . I anser de ansvariga myndigheterna att digitaliseringens fördelar i fråga om frekvensanvändning och sändningskvalitet är så betydande att alla åtgärder bör vidtas för att introducera den nya tekniken. I är man mer inriktad på att utveckla digital TV antingen på satellit eller på kabel. Introduktionen av DVB-standarden för mark- sändningar stöter på problem eftersom UHF-bandet är starkt exploaterat av lokala TV-företag. Endast lokala försök med marksändningar pågår. Myndigheterna i däremot deklarerar en fast övertygelse om fördelarna med digital TV i marknätet. Man har konkreta och avancerade implementationsplaner. samlade intressenter från flertalet länder i för diskussion om en gemensam plattform (Memorandum of Understanding) som skall underlätta införande av digital terrester på europeisk nivå. Avsikten är att basera denna plattform på DVB-standard inklusive singelfrekvensmöjlighet (se avsnitt 5.4). De första testsändningarna genomförs i och året därpå lanseras kommersiella tjänster i digital TV. Regelverket gällande rundradio ses över med hänsyn till ändrade förutsättningar i spåren på den nya tekniken. I gäller kabel i av TV-hushållen. Det nationella public service-företaget planerar för digitala satellitsändningar. Effektiv överföring, portabilitet, mobilitet med flera väsentliga fördelar krävs för att digital TV skall kunna erövra marknader. Tidsangivelser gällande introduktion av digital TV saknas. Frågan om utbyggnad av digital markbunden TV i präglas och påverkas av intresset för högupplösnings-TV (HDTV), den statliga/ federala mediepolitiken för att motverka monopolliknande situationer samt avsaknaden av nationellt TV-nät och public service-bolag av större betydelse. Digital terrester har fått hög aktualitet sedan president annonserat en vilja att påskynda utvecklingen med kraftig subventionering av digitala mottagare i hemmen. Den strukturella basen för sändningar är 1.600 lokala som blandar lokala program med program från stora bolag (networks). I utbyte mot program får storbolagen ett brett publikunderlag för sin reklam. Kabelnäten passerar av hushållen men anslutningen till kabel-TV har stagnerat på strax av hushållen. Det förklaras främst av tillgången på ett relativt stort, för konsumenterna kostnadsfritt programutbud. Intresset för digitalisering har främst knutits till HDTV med bildformat 16:9 och detaljskärpa som motsvarar biograffilmens. Fler- talet TV-program är redan anpassade till HDTV, varför TV-bolagen omgående kan fylla programtiden när tekniska förutsättningar föreligger. Dessa förutsättningar är på sändarsidan stort sändningsutrymme () och på mottagarsidan flata bildskärmar i storformat. Genom att byta ut 220 miljoner analoga mottagare i 100 miljoner amerikanska hushåll hoppas man kunna återge nationens konsumentelektroniska industri en ledande roll på världsmarknaden. skulle kunna vara startpunkten för detta kommersiella uppsving liksom 1958 stimulerade svenska hushåll att skaffa sina första TV-mottagare. har emellertid HDTV som motiv för digitalisering ifrågasatts alltmer. Oberoende auktoriteter framhåller att sändnings- utrymmet som krävs för HDTV i stället bör utnyttjas för att sända flera TV - program och andra digitala tjänster av större värde för konsumenterna. Vad gäller mediepolitiken har den närmast varit en del av den amerikanska näringspolitiken med traditionella restriktioner mot horisontella och vertikala fusioner som leder till dominans och i förlängningen till funktionella monopol. De i vid mening kulturella mål som gäller för mediepolitiken i – inte minst i – spelar en underordnad roll i amerikansk mediepolitik. offentliggjorde Vita Huset förslaget att påskynda genombrottet för digital markbunden TV. Utförsäljning av analoga TV- frekvenser till högstbjudande skall inbringa att användas för subventionering av digitala mottagare. Med beräknad sändningsstart och slopade analoga sändningar får hushållen på sig att anskaffa den subventionerade utrustningen. Den federala myndigheten utarbetar nu förslag om hur digitaliseringen av marknätet skall genomföras. Beslut om teknisk standard och genomförandeplan beräknas föreligga . Liksom i har frågan om digital markbunden TV i mer fokuserats på teknisk kvalitet i form av Hi-Vision (japansk motsvarighet till HDTV) än på ökat utbud av program och andra tjänster. En statlig utredning om "rundradiosystem i multimediaåldern" har studerat såväl förutsättningarna för digitalisering som åtgärder för att utveckla Hi- Vision. Gruppen anger följande områden där staten i någon form kan bidra till utveckling och introduktion av digital TV. –Stöd till teknisk utveckling och standardisering. Det saknas pris- billiga mottagare och set top-boxar för konvertering av digitala signaler. Dessutom brådskar det med standardisering. –Säkra tillgången på och fördela frekvenser. Tekniska försök bör genomföras. Nuvarande och nya aktörer bör behandlas lika med avseende på utrymme och villkor för att utnyttja sändningsnät. –Utredning om parallellsändning (simulcasting) för att tillvarata konsumenternas intressen. Försöksverksamhet med simulcasting bör genomföras. –Översyn av lagstiftning. Digitalisering som leder till samman- smältning av massmedier till multimedia kräver en mer flexibel tillämpning av nuvarande restriktioner mot att äga flera medier. I fråga om digital terrester bör lagen begreppsmässigt skilja på programföretag och nätoperatörer. Det bör skapas gynnsamma legala förutsättningar för nyföretagande inom detta område. Slutligen bör den upphovsrättsliga lagstiftningen ses över. Direkt statligt stöd kan gälla försöksverksamhet med digitala tjänster. Dessutom kan staten bidra till investeringar i digital TV med finansiella insatser och skattelättnader. Det finns ett industrikonsortium med syfte att ta fram system för digital marksänd TV inkluderande mobilitet och singelfrekvensmöjlighet. I konsortiet ingår alla större japanska industriföretag, till exempel , och . 5 Den digitala TV-tekniken All elektronisk databehandling och datalagring bygger på digital teknik. D i g i t a l t e k n i k h a r s e d a n l ä n g e a n v ä n t s i s t o r s k a l a i n o m telekommunikationsområdet och för produktion av filmer och TV- program. Digitala ljudsystem (NICAM-stereo, kompaktskivor m.m.) för konsumentmarknaden är redan mer än . Digitala ljudradiosändningar förekommer från satellit medan marksänd digital ljudradio enligt DAB-systemet började att introduceras i bl.a. och . Digital teknik används också för lagring och återgivning av text och stillbilder (). Vad som däremot är relativt nytt är att processorer och minneskretsar för databehandling med mycket stor kapacitet nu kan framställas till så låga kostnader att utrustningen kan installeras i apparater avsedda för konsumentmarknaden. Därmed skapas tekniska förutsättningar för att behandla de mycket stora informationsmängder som ingår i en TV-bild. De företag som har kompetens inom informationsbehandlingsområdet kan på så sätt komma in på en ny marknad, televisionen. I och med att det blivit allmänt accepterat att tiden nu är mogen för att använda digital teknik för TV-distribution, har de tidigare europeiska försöken att utveckla förbättrad analog teknik förlorat mycket av sin aktualitet. Den ursprungliga intentionen att utveckla de digitala systemen för högupplösnings-TV har dock inte varit det primära målet, främst på grund av att framtagningen av stora flata bildskärmar dragit ut . Istället har uppmärksamheten riktats mot möjligheterna att med digital teknik sända ett mångdubbelt större programutbud än tidigare och ibland till portabla mottagare via marksändare samt på nya effektiva metoder att ta betalt av publiken. De som drivit på utvecklingen av digital TV- teknik har i första hand varit kommersiella aktörer som data- och distributionsföretag samt innehavare av programrättigheter. Det har också vaknat ett nationellt intresse i flera länder med inriktningen att i ett tidigt skede ta en aktiv del i utvecklingen och tillämpandet av den nya tekniken, bl.a. mot bakgrund av de möjligheter till infrastrukturella lösningar och industriella satsningar som den erbjuder. 5.2Den digitala TV-teknikens egenskaper De viktigaste egenskaperna hos digital TV-distributionsteknik är –Stor överföringskapacitet, dvs flera programtjänster eller mer information inom ett givet frekvensutrymme –Möjlighet till lokaloberoende mottagning av marksändningar, inkl. portabel mottagning inom- och utomhus med enkla eller inbyggda antenner –Ökad störtålighet gentemot brus och interferenser från andra radiosignaler och egna ekon –Flexibilitet med avseende på ett varierat utbud av TV-program och nya typer av tjänster, inkl. sådana med en hög grad av interaktivitet –Krypterbarhet för olika former av betal-TV eller av upphovs- rättsskäl –Lägre energi- och distributionskostnader Den viktigaste orsaken till att digitaltekniken medger större över- föringskapacitet än den analoga tekniken är att den lämpar sig väl för bildkomprimering, dvs. en teknik som gör att hela TV-bildens infor- mationsinnehåll inte behöver sändas ut. I analog television motsvaras de olika egenskaperna (ljushet, färg, ljud) av elektriska signaler som varierar kontinuerligt i förhållande till den bild- eller ljudinformation som skall överföras. Det digitala systemet bygger i stället på att man gör en stor mängd separata avläsningar (samplingar) på den elektriska vågrörelse som representerar bildinformationen och därefter översänder dessa avläsningar. Dessutom kan extra information läggas till nyttoinformationen för att eventuella fel som uppstått under överföringen ska kunna korrigeras på mottagarsidan. Vid transport i ledningar eller med hjälp av radio kan olika meddelanden sändas i digitaliserad form som en följd av talvärden (en "bitström"). På mottagningsstället kan bitströmmen tolkas med hjälp av styrsignaler som sänds ut tillsammans med de signaler som innehåller den utsända informationen. En TV-bild innehåller en mycket stor informationsmängd. För att överföra det synliga bildinnehållet i en digitaliserad TV-signal av "studiokvalitet" behöver man transportera och behandla 165 888 000 observationer , eller avrundat /s (megabits , miljoner databitar ). Detta ställer mycket höga krav på överföringskapacitet och teknik för informationsbehandling. Med digitalteknikens hjälp kan man emellertid reducera den informationsmängd som behöver överföras. Med hjälp av avancerad bildkodningsteknik som tar hänsyn till hur det mänskliga synsinnet uppfattar rörliga bilder kan den överförda informationsmängden minskas utan att publiken uppfattar att återgivningen försämras. Med den bildkodningsmetodik som man räknar med är det möjligt att åstadkomma en TV-bild av standardkvalitet (motsvarande kvaliteten i vårt nuvarande sändningssystem ) vid en överförings- hastighet av ca 6 Mb/s. Mycket pekar på att komprimeringstekniken inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att vidareutvecklas så att man kan komma ner till lägre överföringshastigheter med bibehållen b i l d k v a l i t e t .