sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — energifö rbrukning per energislag och år (t.ex. olja och andra typer av flytande bränslen, kol och andra typer av fasta bränslen, gas, el, fjärrvärme) energifö rbrukning per produktionsmängd och år %-andel årligt fö rbrukad fö rnyelsebar energi (grö n energi) av total årlig energifö rbrukning Annan förbrukning (exkl. energi) av råvaror och insatsvaror totala mängden råvaror / år det totala årliga spillet eller läckaget. Detsamma per årlig produktionsmängd %-andel årligt fö rbrukade fö rnyelsebara råvaror av totala mängden årligt fö rbrukade råvaror antal fö rekommande kemiska produkter i produktionen mängd årligt fö rbrukade kemiska ämnen på Kemikalieinspektionens listor %-andel årligt återvunnet material av total mängd årligt använt material återvinningsbarhet (% av produkten totalt) återvinningsgrad eller återanvändningsgrad (% faktisk återvinning, återanvändning) energifö rbrukning vid nyttjande totala utsläpp av olika ämnen till mark, vatten och luft och detsamma utslaget på årlig produktionsmängd totala utsläppet av klimatpåverkande ämnen (växthusgaser) mätt som GWP (global potential). Utslaget på olika ämnens relativa effekt i ett 100 årigt perspektiv motsvaras utsläppet av CO2 (=1 GWP) av kväve-oxider (NOX) (=7 GWP) , av metan (CH4) (=11 GWP) och av lustgas (N20) (=270 GWP). Se i ö vrigt 4104, Hur ska må . Total årlig mängd alstrat avfall och restprodukter i vikt eller volym samt %-andel till ·fö rbränning utan energiutvinning %-andel sorterat avfall (sorterad avfallsmängd / total mängd alstrat avfall) Total årlig mängd alstrat avfall fö rdelat på papper, papp, plast, glas, metall, träm.m. Tjänsteresor och andra resor ·är resandet miljö anpassat (valet av transporter)? ·används hotell med miljö profil? ·är det mö jligt att ersätta resor med tele- eller videomö ten? ·finns det mö jligheter till distansarbete fö r att undvika pendlingsresor? ·är det mö jligt att undvika bil och om mö jligt cykla eller åka kollektivt? · går det att fö rlägga kurser till orter som medfö r att det totala resandet till kursen blir lägre ? Inkö p och fö rbrukning Ä r upphandlingen miljö anpassad och finns det rutiner fö r detta? Har upphandlarna relevant kunskap fö r sådan upphandling? Exempel i ö vrigt, Möbler/inredning: går det att återanvända? Kan nykö pen minska? Kan hö gre kvalitet ge längre hållbarhet och är materialet av miljö anpassad kvalité ? Kontorsmaterial: går det att minska konsumtionen och återanvända mer material? Datorer och IT,- kontorsutrustning och annan utrustning: energieffektiv? finns skärmsläckare och annan avstängningsautomatik? vilka batterier använder vi? Lokaler: finns termostater fö r rätt temperatur, lågenergilampor och belysnings-vakter samt energisnåla och CFC-fria vitvaror? miljö frågorna vid ombyggnader och byte av lokaler? Finns det skö tselrutiner fö r ö kad livslängd på utrustningen? Serverar vi kaffe i koppar eller engångsmuggar i personalutrymmen? Energi: kan vi med olika åtgärder spara energi t.ex. inkö p och installation av ljusvakter. ·i vilken utsträckning kan vi ö ka källsorteringen? ·kan kopieringen minska genom dubbelsidig kopiering och mer restriktiv sådan och kan repro användas i stö rre utsträckning? ·hur gö r vi med sådan utrutning som inte längre används? ·nyttjar vi e-post och fax i tillräcklig omfattning och kan vi minska pappersin-formationen genom att ha en elektronisk anslagstavla fö r interna meddelan-den och regler? ·kan vi undvika engångsartiklar? -Offentlig upphandling med miljö hänsyn. -Miljö anpassad upphandling i . Kommunfö rbundet, , 1994. -Det miljö vänliga departementet. Miljö vårdsberedningens rapport 1994:8. Exempel på nyckeltal, som myndigheten kan välja av, finns i nedanstående tabell. De avser den administrativa miljö påverkan. Ska dessa gå att använda med ett basår som referens kan det vara lämpligt att i miljö utredningen ta fram data från detta basår. Nyckeltalen och datan fö r dessa kan också få växa fram efter hand. resta mil / årsarbete. En siffra fö r varje trafikslag (flyg, vägtrafik, båt, tåg). Siffernoggrannheten bö r vara rimlig resta mil med tåg / total färdsträcka. (Vägsträcka med buss och tåg / total vägsträcka på land) x 100 reskostnad / årsarbete. total upphandlingskostnad / år. %-andel miljö anpassad upphandling. (Medelvärde på kostnad fö r miljö an-passade inkö p / medelvärde på kostnad fö r totala inkö p) x 100 %-andel kontrakterat miljö samarbete. (Antal miljö kontrakt/ total antalet kontrakt) x 100 Energiförbrukning och annan förbrukning papperskonsumtion totalt / år. papperskonsumtion / årsarbete. energifö rbrukning (kostnader fö r) / år. %-andel fö rnyelsebar energi. (Mängd fö rbrukad fö rnyelsebar (grö n) energi / total energifö rbrukning) X 100 energifö rbrukning / m2 arbetsyta. energifö rbrukning / årsarbete. kostnader fö r engångsartiklar / årsarbete. avfallsvikt (volym) i kg (m3). avfallsvikt (volym) i kg (m3) / årsarbete. %-andel källsorterat avfall. (Mängd alstrat och källsorterat avfall i kg (m3) / totalmängd alstrat avfall i kg (m3)) x 100 %-andel av antalet anställda som genomgått miljö utbildning %-andel av antalet anställda som är nö jda med myndighetens miljö arbete Beakta fö ljande vid utformningen (de tre fö rsta punkterna är att betrakta som obligatoriska); ·regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter (om sådan finns) ·fortlö pande fö rbättringar av miljö arbetet ·miljö policyn ska återkommande ses ö ver ·behov av samverkan med andra berö rda organ och myndigheter genom att involvera och kommunicera ned berö rda intressenter i verksamheten ·myndighetens uppgift, visioner, viktiga grundvärderingar ·behov av att skilja på vad som är långsiktigt och kortsiktigt ·behov av att hävda miljö hänsyn i internationella eller andra fora ·krav från och kommunicerbarhet med de som kan ha ett intresse av miljö -policyn ·koordinering med myndighetens ö vriga policybeslut Utö ver att fö lja regeringens miljö policy, fortlö pande fö rbättra miljö arbetet och återkommande se ö ver miljö policyn kan policyn ta upp att myndigheten t.ex. ska ·minimera all påtaglig miljö påverkan genom att inordna miljö arbetet i pla-neringen och i ö vrigt arbete, inkl. upphandlingen ·fö rebyggande av fö rorening och av negativ miljö påverkan ·särskilda regionala eller lokala fö rhållanden ·utreda och redovisa hur regler och fö rslag som myndigheten utarbetar på-verkar miljö n ·utveckla metoder och lämpliga indikatorer fö r att utvärdera miljö arbetet och resulatet av det ·utforma produkter/tjänster så att deras påverkan på miljö n blir minimal vid såväl produktion/planering, användning/utfö rande och slutligt omhänder-tagande ·fö rhindra fö roreningar, minska avfallsmängder och fö rbrukningen av resur-ser (material, vatten, energi) och fö rbinda sig att så långt mö jligt återvinna och återanvända istället fö r att kasta ·gynna friluftsliv, flora och fauna och fö rhindra eller minska negativ påver-kan på den ·utbilda och utveckla personalens kunskaper ·dela med sig av nya kunskaper på miljö området och bistå andra ·driva miljö hänsynen i alla nationella och internationella fora och samman-hang som myndigheten medverkar i ·kräva att underleverantö rer och uppdragstagare ska ha ett miljö ledningssys-tem (alternativt att de ska kunna visa att de arbetar i enlighet med myndig-hetens policy) ·efterleva tillämplig miljö lagstiftning (gäller som krav i miljö policyn vid certifiering mot miljö ledningsstandarder) EXEMPEL PÅ RIKTLINJER FÖ R MILJÖ ARBETE Rio-deklarationen om miljö och utveckling Fö renta Nationernas konferens om miljö och utveckling, som mö ttes i från , som bekräftar Deklarationen från Fö renta Nationernas konferens om den mänskliga miljö n antagen i och som eftersträvar att bygga vidare på den, med målet att etablera en ny och rättvis gemenskap genom att skapa nya samarbetsformer mellan stater, samhällets viktigaste sektorer och emellan folk, som verkar fö r internationella ö verenskommelser hos det globala utveck-lings- och miljö systemet, som erkänner jordens, vårt hem, odelbarhet och ömsesidiga beroende till-kännager härmed: I strävan mot en hållbar utveckling står människan i centrum. Hon har rätt till ett hälsosamt och rikt liv i samklang med naturen. Staterna har, i ö verensstämmelse med Fö renta Nationernas stadga och folkrät-tens principer, den suveräna rättigheten att utnyttja sina egna naturtillgångar i enlighet med sin egen miljö - och utvecklingspolitik och ansvaret fö r att tillse att verksamheter inom deras egen jurisdiktion eller kontroll inte fö rorsakar skada på andra länders miljö eller på områden utanfö r nationell jurisdiktion. Rätten till utveckling måste fullgö ras på ett sådant sätt att den rättvist tillgodo-ser nuvarande och kommande generationers behov av utveckling och miljö . Fö r att uppnå en hållbar utveckling måste skyddet av miljö n utgö ra en integre-rad del av utvecklingsprocessen och inte betraktas som något isolerat därifrån. I syfte att minska skillnaderna i levnadsvillkor och fö r att bättre tillgodose be-hoven hos majoriteten av jordens befolkning måste alla stater och folk samar-beta i den angelägna uppgiften att utrota fattigdomen, vilket är en fö rutsättning fö r en hållbar utveckling. Utvecklingsländernas speciella fö rhållanden och behov måste ges särskild prio-ritet, i synnerhet vad gäller de minst utvecklade länderna och de vars miljö är mest sårbar. Internationella åtgärder på miljö - och utvecklingsområdet bö r också beakta alla länders intressen och behov. Staterna ska samarbeta i en anda av globalt samfö rstånd fö r att bevara, skydda och återställa hälsa och okränkbarhet hos jordens ekosystem. Staterna har ett gemensamt ansvar härfö r, men det är olika utformat på grund av deras olika bi-drag till den globala miljö fö rstö ringen. De utvecklade länderna erkänner sitt ansvar i de internationella strävandena mot en hållbar utveckling med hänsyn till de påfrestningar som deras samhällen utsätter den globala miljö n fö r och med tanke på de teknologiska och finansiella resurser som de fö rfogar ö ver. Fö r att uppnå en hållbar utveckling och en hö gre livskvalitet fö r alla männi-skor, bö r staterna begränsa och undanrö ja ohållbara produktions- och konsum-tionsmö nster och främja en lämplig befolkningspolitik. Staterna bö r samarbeta fö r att stärka uppbyggandet av inhemsk kompetens fö r hållbar utveckling. Detta kan ske genom att fö rbättra vetenskaplig fö rståelse genom utbyte av vetenskapligt och tekniskt kunnande och genom att främja utveckling, anpassning, spridning och ö verfö ring av teknik, inklusive ny och nyskapande teknik. Miljö frågor hanteras bäst när alla berö rda medborgare deltar på lämplig nivå. På det nationella planet sa varje individ ha skälig tillgång till den miljö informa-tion som finns hos offentliga organ, inklusive information om farliga material och verksamheter i deras samhällen och de ska ges mö jlighet att delta i besluts-processen. Staterna ska underhålla och uppmuntra folkligt medvetande och del-tagande genom att se till att information finns lätt åtkomlig. Tillgång till effek- tiva juridiska och administrativa procedurer inklusive rättsmedel fö r upprättelse och gottgö relse ska erbjudas. Stater ska anta effektiva miljö lagar. Miljö normer, mål och prioriteringar ska spegla de miljö - och utvecklingssammanhang där de ska tillämpas. Normer som tillämpas i vissa länder kan vara olämpliga i andra, särskilt i utvecklingsländer, och leda till ofö rsvarliga sociala och ekonomiska kostnader. Stater bö r samarbeta fö r att främja ett ö ppet internationellt ekonomiskt system som kan bidra till ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i alla länder fö r att på så sätt bättre kunna hantera problemen med miljö fö rstö ringen. Handelspoliti-ska åtgärder som vidtas till skydd fö r miljö n får inte medfö ra godtycklig eller otillbö rlig diskriminering eller en dold begränsning av den internationella han- deln. Ensidiga åtgärder fö r att komma till rätta med miljö hot utanfö r jurisdiktionsområde bö r undvikas. att bemästra gränsö verskridande eller globala miljö problem bö r, så långt mö j-ligt, grundas på internationella ö verenskommelser. Stater ska utveckla sin nationella lagstiftning vad avser ansvar och ersättning till offer fö r fö roreningar och andra miljö skador. Stater ska också samarbeta snabbt och beslutsamt fö r att utveckla och utvidga folkrättens regler om ansvar och ersättning fö r miljö skador som orsakats av verksamheter inom deras eget jurisdiktionsområde eller områden under deras kontroll till att gälla även fö r sådana skador på områden utanfö r deras ansvar. Stater bö r samarbeta effektivt fö r att motverka eller fö rhindra att verksamheter och ämnen som medfö r allvarlig miljö fö rstö ring eller som är skadliga fö r män-niskors hälsa inte fö rflyttas till andra stater. I syfte att skydda miljö n ska fö rsiktighetsprincipen tillämpas så långt mö jligt och med hänsyn tagen till staternas mö jligheter härtill. Om det fö religger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får inte avsaknaden av vetenskaplig be-visning användas som ursäkt fö r att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder fö r att fö rhindra miljö fö rstö ring. Nationella myndigheter bö r sträva efter att främja internalisering av miljö kost-nader och användandet beaktande av att fö rore-naren, i tas till det allmännas intressen och tillämpningen ska ske på sådant sätt att det inte medfö r stö rningar i den internationella handeln och investe-ringarna. Miljö konsekvensutredningar ska användas som ett nationellt instrument fö r så-dana fö reslagna verksamheter som kan antas ha en betydande skadlig inverkan på miljö n och som kräver beslut av behö rig nationell myndighet. Stater ska underrätta andra stater om naturkatastrofer och andra nö dsituationer som kan antas orsaka plö tslig skada på miljö n i dessa stater. Det internationella samfundet ska gö ra sitt yttersta fö r att bistå drabbade stater. Stater ska underrätta och lämna information till stater som kan komma att drabbas av verksamheter som kan ha betydande gränsö verskridande effekter på miljö n och ska samråda med dessa stater på ett tidigt skede i en anda av fö r-troende. Kvinnor spelar en avgö rande roll i frågor som gäller miljö vård och utveckling. Deras fullvärdiga deltagande är därfö r av stö rsta betydelse fö r att uppnå en hållbar utveckling. Ungdomars skaparkraft, idealism och mod världen ö ver ska mobiliseras fö r att skapa ett globalt kamratskap i syfte att uppnå en hållbar utveckling och säkra en bättre framtid fö r alla. Urbefolkningar och deras samhällen, liksom andra lokalsamhällen, har en viktig roll i miljö vård och utveckling på grund av deras kunskaper och traditionella sedvanor. Stater bö r erkänna och vederbö rligen stö dja deras identitet, kultur och intressen och gö ra det mö jligt fö r dem att delta i arbetet med att uppnå en hållbar utveckling. Miljö och naturresurser som tillhö r folk, som lever under fö rtryck, dominans och ockupation, ska skyddas. krig är i sig destruktivt fö r en hållbar utveckling. Stater måste därfö r respek-tera folkrättens regler till skydd fö r miljö n vid väpnad konflikt och samarbeta, om så bedöms nödvändigt, fö r att utveckla dessa regler. Fred, utveckling och miljö skydd är beroende av varandra och odelbara. Stater ska lö sa sina miljö tvister fredligt och med användande av lämpliga medel härfö r i enlighet med Fö renta Nationernas stadga. Stater och folk ska samarbeta i fö rtroende och i en anda av delaktighet fö r att uppfylla principerna i denna deklaration och fö r att utveckla folkrättens regler vad avser en hållbar utveckling. Ett antal viktiga principer ligger till grund fö r den moderna miljö vården. Några av dem är ö vergripande och kan uppfattas som Andra syftar till att precisera fö rorenarnas ansvar. Nedan fö ljer sju viktiga principer. 1Principen om hållbar utveckling. En officiell sammanfattning av vad begreppet innebär går att få från punkterna 3 och 4 i Rio-deklarationen. I ett kretsloppsanpassat samhälle har materialflö dena inom samhället minskats och slutits i så hö g grad att; flö dena från samhället till naturen kan läggas till de naturliga kretsloppen utan att orsaka oacceptabla miljö stö r-ningar, även på mycket lång sikt; uttagen av icke fö rnyelsebara material begränsats kraftigt fö r att spara resurser till kommande generationer; till-gången på biomassa och vatten tillfredsställer mänskliga behov utan att ut-tagen av dessa material ö verstiger tillväxten respektive tillrinningen. Den hö gsta belastningsnivå under vilken inga skador uppstår även vid lång-varig exposition Den officiella ordalydelsen framgår av punkt 15 i Rio- deklarationen. Prin-cipen handlar om beslut under vetenskaplig osäkerhet. Det är heller inte andra som i miljö sammanhang ska påvisa en organisations skuld utan orga-nisationen själv som ska bevisa sin oskuld. Den fö rekommer i nationell lagstiftning och är ett riktmärke fö r EUs miljö -arbete. Andemeningen är att miljö - och hälsofarliga ämnen och produkter ska bytas mot mindre farliga. Principen kan också ö verfö ras på andra fö re-teelser t.ex. tekniska system. 6Bästa mö jliga teknik. Termen kan sägas beteckna det effektivaste och mest avancerade stadiet vad gäller utvecklingen av en verksamhetstyp och tillverkningsmetoderna. Den anger en viss given tekniks praktiska lämplighet och har till syfte att hindra och, när detta är mö jligt, generellt minska utsläpp och påverkan på miljö n som helhet. Den exakta definitionen kan variera mellan olika inter-nationella konventioner och . 7Fö rorenarens betalningsansvar. Principen är en hö rnsten i den moderna miljö politiken. punkt 16 i Rio-deklarationen och är av EG infö rlivad i Romtraktatets artikel 130r. Motivet är att fö rhindra subventioner av den som fö rorenar miljö n. Kostnadsansvaret ska fö rdelas effektivt. Detta ansvar är fastlagt av . Det är mer ett moraliskt samhälls-ansvar än ett formellt ansvar som går ut på att var och en måste ta eget miljö ansvar med sikte på en långsiktigt hållbar utveckling. Ansvaret gäller också grupper av aktö rer med gemensamt syfte eller likartad verksamhet. Tillsammans och var fö r sig har de ett ansvar fö r hur miljö belastningen fö r-ändras. -Miljö politikens principer - SOU 1994:133. -Samhällssektorernas ansvar fö r miljö n. . -Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen - SOU 1996:112. Fö ljande frågor kan vara till hjälp när myndigheten ska komma fram till vilka miljö aspekter som är viktigast av de som är identifierade 1åstadkommer eller bidrar myndigheten till någon miljö påverkan som är på-tagligt skadlig? 2åstadkommer eller bidrar myndigheten till någon miljö påverkan som ger upphov till irreversibla skador? 3vilken miljö påverkan åstadkommer myndigheten som faller under miljö hot av lokal, regional, nationell eller global karaktär? 4fordrar lokaliseringen av myndigheten eller dess verksamheter några spe-ciella hänsyn? 5kan det uppstå någon allvarlig miljö påverkan till fö ljd av olyckor, misstag eller brister i rutiner? 6finns det rutiner fö r att bedöma miljö påverkan från nya projekt, åtgärder eller ny verksamhet? 7motverkar myndigheten på något sätt och regeringens miljömål? 8är myndigheten passiv på något område eller i något hänseende där den borde vara aktiv utifrån sektoransvaret och det grundläggande miljö ansva-ret i verksfö rordningen om att beakta de krav som ställs utifrån miljö poli-tiken? Ställ fö ljande frågor till er själva 1Hur har den hö gsta ledningen upprättat, underbyggt och kommunicerat miljö policyn och dess efterlevnad i organisationen? 2 Till vilken grad fö rstår, accepterar och delar de anställda de miljö värden som myndigheten vill verka fö r? 3I vilken omfattning bidrar de ömsesidiga värderingarna till att motivera per-sonal att utfö ra arbete till gagn fö r miljö n? 4Hur uppmärksammar myndigheten anställda när de når sina mål? 5Finns det eller behö ver vi skapa personliga incitament eller andra incita-ment fö r att få fram ett miljö anpassat beteende? I programmet bö r ingå *en fö rteckning ö ver vilka som behö ver utbildning *vilka kunskapsbehov som var och en har samt när och hur de ska tillfreds-ställas *ett tydliggö rande av hur de vidtagna åtgärderna passar in i organisationens samlade behov *en lista ö ver vilka kurser eller åtgärder som genomfö rts *en kort värdering av de kunskaper som erhållits I den gällande verksamhetsplanen fö r året kan ingå en fö rteckning ö ver vem som bö r utbildas/ tränas avseende vad och hur. Frågor att ställa till sig själv när programmet i sin helhet ska läggas upp 1Hur identifierar vi vilka miljö kunskaper som behö vs? 2Hur klarlägger vi kunskapsbehoven i varje enskilt fall? 3Hur dokumenterar vi kunskapsutvecklingen? Det finns styrande dokument och redovisande dokument. Nedan fö ljer några exempel. lagar, regler och motsv. andra uppfö ljande rapporter beskrivningar av rutiner och uppgifter från kontroller och mät- bedömning av leverantö rer rutiner fö r ledningens ö versyn protokoll från ledningens ö versyn Det bö r finnas ett register ö ver alla dokument. Omfattningen på dokumenta-tionen och rutinerna fö r att skö ta den bö r stå i proportion till myndighetens stor-lek och behoven av dokumentation. Viss grunddokumentation kommer ingen myndighet från t.ex. att hålla reda på miljö policyn, miljö utredningen, var upp-handlingsavtalen finns, arbetsordningen, verksamhetsplanen, årsredovisningen och vilka regler som gäller fö r verksamheten. Ju fler dokument desto stö rre krav på att varje dokument har en identitet i form av t.ex. en beteckning eller en sifferkod. Ä ven utgåvans nummer bö r då framgå eftersom dokumentet kan fö rändras till innehåll. Uppgifterna bö r framgå av registret så att de går att spåra. När myndigheten upprättar eller fö rändrar ett dokument, t.ex. en rutinbeskriv-ning, bö r någon granska och godkänna det fö r att bedöma rutinens ändamåls-enlighet och om dokumentets beskrivning av rutinen stämmer med hur det fö r-håller sig i sak. När dokumentet godkänns bö r det signeras på särskild plats och sedan registreras. Personalen bö r alltid ha tillgång till den dokumentation som berö r dem och till dokument som är aktuella. Det är svårt fö r myndighetens ledning att kräva att dess beslut ska efterlevas om ledningen inte säkerställer att berö rda personer också känner till besluten. Se därfö r till att det finns rutiner fö r att distribuera rätt dokument till rätt personer och så att det går att säkerställa att rätt utgåva är tillgänglig och att äldre kasseras. Avlägsna alla ogiltiga dokument, men finns det behov av eller krav på det bö r eller ska de arkiveras. En plan fö r miljö revisionen bö r innehålla uppgifter om, -vilken verksamhet/anläggning som ska miljö revideras -omfattningen på miljö revisionerna -hur ofta miljö revisionen ska ske (frekvens) -hur miljö revisionerna ska utfö ras, t.ex. genom hänvisning till standard -miljö revisorns ansvar och fö rutsättningar fö r miljö revisionen -vem som ska ha rapporten från miljö revisionen En viktig grundfråga fö r miljö revisionen är om miljö ledningen är ändamålsen-ligt uppbyggd, upprätthålls och fö ljs och om den stämmer med myndighetens miljö policy och miljö program samt om miljö lagstiftningen efterlevs. Frekvensen bö r inte ö verstiga . Den beror på verksamhetens komplexitet och grad av miljö påverkan, hur länge (hur moget) miljö ledningssystemet funnits (är) och på resultatet från fö regående miljö revision. Å TERRAPPORTERING I Å RSREDOVISNING OCH ANNAN REDO-VISNING Utforma återrapporteringen kort och begripligt så att även allmänheten kan fö r-stå den och så att det lätt går att få en ö verblick. Exempel på innehåll som kan finnas med i årsredovisningen är, *en sammanfattning av det samlade miljö arbete som myndigheten utfö rt fö r att uppfylla och regeringens miljömål, *en redovisning av eventuella nyckeltal fö r miljö arbetet och hur dessa ut-vecklats ö ver tid,