sou · GKB3145d1 · 1997-01-01 00:00:00 — Organisatio- nen har vidare förändrats i det att ansvarsfördelningen och kommuni- kationen mellan chef och medarbetare har blivit tydligare. Vid beslut om att införa nya arbetstidsmönster har även finansieringen varit föremål för diskussion i samband med möjligheterna till en effek- tivare och mindre kostsam organisation. Framför allt när det gäller införandet av en arbetstidsförkortning med lönekompensation har behovet av särskilda anslag aktualiserats. En förutsättning för försöks- verksamheten har vid vissa arbetsplatser varit att projektet sker inom den befintliga budgeten. Förhoppningen har dock varit att det nya arbetstidsmönstret skall föra med sig positiva effekter i form av en ökad produktivitet och att verksamheten därigenom kan uppväga de kostnadsökningar som följer av en arbetstidsförkortning och då särskilt om den genomförs med full lönekompensation. vid menar att merkostnaderna för arbetstidsförkort- ningen i kommun, som framför allt utgörs av ökade lönekostna- der, understiger de kostnadsbesparingar förvaltningen beräknas göra eftersom sjukfrånvaron kraftigt minskat och antalet arbetsskador blivit färre. I samband med arbetstidsförkortningen vid psykogeriatriska kliniken i genomfördes en samhällsekonomisk utvärderingen av projektet. Utvärderingen tar hänsyn till effekterna för alla inblandade parter: , , arbetslöshetskassan, staten, kommunerna, de anställda och patienterna. Till skillnad från resultatet i kommun ansågs enligt utredarna en övergång till sex timmars arbetsdag i detta fall inte ekonomiskt försvarbart med hänsyn till de kostnadsförändringar som reformen inneburit för de inblandade parter- na. Försöket vid psykogeriatriska kliniken i upphörde på grund av höga kostnader. Orsaken till det högre kostnadsläget var framför allt att de planerade besparingar som räknat med som en effekt av en lägre sjukfrånvaro uteblev. Det totala resultatet för blev visserligen tillfredsställande med en sjunkan- Några aspekter på kortare arbetstid Efter det att projektet pågått bröts emellertid trenden. Därefter steg sjukfrånvaron till en nivå som överskred den redan höga nivån före projektets början. Genom att effektivisera verksamheten vid införandet av arbetstidsför- kortningen, bland annat genom ett bättre utnyttjande av lokaler, har man vid Tandvårdscentralen i och Tandpolikliniken i trots den förkortade arbetstiden uppnått förlängda öppettider och på så vis ökat tillgängligheten för patienter. kan genom de längre öppettiderna den tekniska utrustningen utnyttjas bättre. Inom sjukvården är arbetsdagen ofta uppb yggd kring ett antal överlap- pande pass. Det är genom att minska omfattningen av överlappningsti- derna vid bl.a. men även vid Tandvårdscentralen i som en effektivisering av organisationen har underlättats och en produktivitetsökning möjliggjorts. Denna typ av rationalisering torde dock inte vara genomförbar inom alla delar av vården. Ett flertal lands- ting har effektiviserat verksamheten, bl.a. genom att minska överlappningstiderna, i syfte att minska kostnader och möjligheten till ytterligare sådan rationalisering är därmed liten. Vid de arbetsplatser som har infört ett system med friare arbetstidsför- läggning är ett minskat övertidsuttag kanske det mest generella resul- tatet. SCB har infört ett flexibelt system för att på ett mer effektivt sätt kunna följa variationer i statistikleverenser. Det nya arbetstidsmönstret har resulterat i ett minskat övertidsuttag med ca. Även vid andra arbetsplatser med friare arbetstidsförläggning har övertiden minskat. Vid Polisen i halverades kostnaden för övertiden och vid försöksverksamheten vid vägstationen i har mycket positiva resultat uppnåtts. Vid en jämförelse mellan vägstationerna i och motsvarande enhet i framkom att hade 1800 tim- mar i övertid medan inte hade någon övertid alls. Kostnadsbe- sparingar förknippade med en minskad övertid har även åstadkommits vid i och vid Kvinnokliniken i . I kommun utgjorde som tidigare nämnts en utbredd deltidsar- betslöshet ett allvarligt problem. För 30 deltidsarbetslösa av de totalt 224 vårdbiträden som omfattades av försöket, innebar arbetstidsrefor- men en möjlighet att gå upp i arbetstid, motsvarande det nya heltids- måttet på . På så vis har reformen i medfört Några aspekter på kortare arbetstid Vid en bedömning av försöksverksam- heten har emellertid konstaterats att kommunen har sparat in fem vårdbiträdestjänster och två arbetsledartjänster. Ur ett sysselsätt- ningsperspektiv torde reformen således ha medfört positiva effekter för en del av de som redan arbetade på arbetsplatsen och önskade gå upp i arbetstid, men knappast några effekter på nyanställningar. Förutom de sysselsättningseffekter som följde av arbetstidsreformen i och har enligt vår vetskap inga sysselsättningseffekter dokumenterats. Som vi tidigare påpekade beror dock redovisningen av resultaten till stor del på syftet med den enskilda försöksverksamheten. har försöksverksamheten endast i enstaka fall utvärderats formellt och vid vissa arbetsplatser har försöksverksamheten ännu ej påbörjats. Ur jämställdhetsperspektiv pekar polismyndigheten i på den fördel som det för deltidsarbetande innebär att till följd av den ökade flexibiliteten i arbetstidens förläggning kunna gå från deltid till heltid. Därmed kan de kvinnliga poliserna, som till stor del är deltids- arbetande, få tillgång till kompetensutveckling och ökade karriärmöj- ligheter. Vidare menar de kvinnliga poliserna att de genom möjligheten att arbeta heltid känner en större delaktighet och de anser det positivt att inga särskilda hänsyn längre måste tas till dem p.g.a. deltidsarbetet. Möjligheten att själv kunna påverka sin arbetssituation torde spela en betydande roll för hälsa och välbefinnande. Individens rätt att själv påverka sin arbetstid har enligt det material som vi har tagit del av inte särskilt uppmärksammats i utvärderingarna. Ett undantag utgör det erbjudande som de anställda inom kommun har tagit ställning till. Enligt en idé som kommunstyrelsens förhandlingsutskott presenterat, skulle den enskilde inför kommande löneförhandligar erbjudas ett val mellan kortare arbetstid eller höjd lön. Det är inte aktuellt att sänka sin lön utan enbart att avstå från en löneökning. Möjligheter finns till kombinationer av löneökning och arbetstidsför- kortning. Av de 5 500 anställda inom kommun har 125 personer valt en kortare arbetstid framför en höjd lön. Av dessa 125 är 75 kvin- nor, lärare och heltidsanställda. Uppgifterna framgår av kommuns rapport . Detta exempel torde således utgöra ett undantag, eftersom det vid övriga studerade försöksverksamheter inte har funnits något val för de heltidsanställda. Vid de övriga arbetstidsförkortningar som har genom- Några aspekter på kortare arbetstid förts har samtliga berörda heltidsanställda fått en sänkning av sin arbetstid. Motiv inom den privata sektorn Inom den privata sektorn har endast ett fåtal företag infört en kortare arbetsdag. Liksom i den offentliga sektorn finns behovet av en ökad driftstid i syfte att öka lönsamheten. Vi diskuterade ovan i avsnitt 4.3 betydelsen av att så långt som möjligt utnyttja de investeringar som företaget gjort i bl.a. maskinpark. Vid AWJ i och Mekano- tjänst i har en kombination av förkortad arbetstid och arbete i skift genomförts i syfte att just förlänga driftstiden och därigenom öka lönsamheten. Vid Mekanotjänst i infördes kombinationen av skiftarbete och arbetstidsförkortning även i syfte att behålla en viss produktionsnivå. Vid SKF i var motivet till en arbetstidsför- kortning inledningsvis att öka servicen på centrallagret för att kunna ha utleveranser dygnet runt. Vidare ansågs den kortare arbetsdagen ge större möjligheter för de anställda att utvecklas vid sidan av arbetet samt att lättare klara av familjelivet. Liksom i den offentliga sektorn har nya arbetstidsmönster i den privata sektorn inte i första hand införts i syfte att öka sysselsättningen. Efter- som det inom många verksamhetsområden inte längre går att producera för lager på grund av konkurrens och svängningar i efterfrågan kan nya arbetstidsmönster göra det möjligt för företaget att vid vikande order- ingång förhindra uppsägningar. Det ligger därför ofta både i verksam- hetens och personalens intresse att anpassa arbetstiden efter variationer i efterfrågan. Ett exempel på en sådan strategi är den arbetstidsförkort- ning som genomförde vid för 750 anställda. Anledningen var att arbetsbristen ansågs ha uppkommit till följd av lågkonjunktur och inte som en följd av rationaliseringar eller strukturomvandling. Det nya arbetstidsmönstret sågs som en möjlighet att behålla personalen i företaget och är en del i utvecklingen mot ett allmänt ökat intresse för personalplanering. Det är till betydande del den alltmer kunskapsintensiva produktionen som har lett till detta ökade intresse. Även vid i var syftet med arbets- tidsförkortningen att behålla värdefull kompetens inom företaget. Det finns en rad andra exempel på företag som planerar ett flexibelt arbets- tidsmönster i syfte att anpassa verksamheten efter variationer i efterfrå- Några aspekter på kortare arbetstid gan och orderingång: , , samt . Det är dessutom kostsamt för företagen att anställa och säga upp och vid SKFs centrallager genomfördes en arbetstidsförkortning dels för att undvika dessa kostnader, dels för att företaget av an- ställning och uppsägningar tappar marknadsandelar. Då behov finns att minska produktionen sätter ett flertal företag i stället in ökade utbild- ningsinsatser, t.ex. SKF och i . Enligt de uppgifter som vi har fått, är hälsomotivet inte lika starkt uttalat inom den privata sektorn som i den offentliga. Ett flertal företag, däribland Lundhags i Åre, hoppas emellertid att ett flexibelt arbets- tidsmönster där individen får ett större inflytande över sin egen arbets- tid kommer att medföra en rad positiva effekter i form av bl.a. en lägre sjukfrånvaro. Resultat inom den privata sektorn Inom den privata sektorn är många försöksverksamheter endast på ett planeringsstadium och vid de försöksverksamheter som har inletts, är den formella utvärderingen ännu ej slutförd. Vi kommer därför att begränsa resultatbeskrivningen under rubriken resultat inom den pri- vata sektorn till de effekter som rapporterats. Vi kommer dock att speciellt redogöra för de arbetstidsmodeller som genomförts vid SKFs centrallager samt vid . Vid dessa arbetsplatser tillämpas arbetstidsmodeller där ersättning för obekväm arbetstid utgår i form av en arbetstidsförkortning i stället för kontant ersättning. Ett flertal företag uppnådde goda resultat av nya arbetstidsmönster. Bland annat vid fick den nya arbetstidsförläggningen en rad positiva effekter. Eftersom man under lågkonjunkturen 1992 inte hade friställt någon personal, fanns arbetskraften på plats då konjunktu- ren vände. Därmed kunde företaget omgående öka produktionen och på så vis uppnå en konkurrensfördel. Vidare kunde företaget undvika kostnader förknippade med omskolning ge- nom att arbetskraften stannade kvar i företaget. Enligt uppgifter i bilaga 9 finns tack vare införandet av det nya arbetstidsmönstret cirka 150 fler anställda vid än vad som annars varit fallet på företaget. Vid i kunde uppsägningar undvikas Några aspekter på kortare arbetstid Då företagets orderingång steg, fanns kompetensen kvar inom företaget och även här kunde uppsäg- ningar undvikas som betydande konkurrensfördelar kunde uppnås. Ett av de få företag inom den privata sektorn som har infört en arbets- tidsförkortning är AWJ i . Arbetstiden förkortades från åtta till för sex tryckare på företaget. I tryckeriet bedrivs verksamheten i skift sedan införandet av den kortare arbetstiden. På så sätt har driftstiden förlängts . Tryckarna har betalt plus skiftersättning, vilket innebär att de tjänar ungefär lika mycket som de skulle ha gjort om de arbetat . För AWJ är denna modell företagsekonomiskt lönsam eftersom företaget har kunnat uppnå en ökad produktivitet genom att införa skiftgång. Exempelvis har genomströmningen av arbeten ökat. Raster sker nu i form av naturliga avbrott vilket också påverkar pro- duktiviteten i positiv riktning. Vi resonerade i avsnitt 4.3.1 kring huruvida en ökad produktivitet medför behov av nyanställningar eller inte. Som vi tidigare nämnde dämpar en produktivitetsökning verksamhetens kostnader för en lägre driftstid och ökar därmed möjligheterna till ökad sysselsättning. Samti- digt minskar emellertid behovet av nyrekryteringar. AWJ har ökat personalstyrkan , men företagets VD anser inte att det kan tillskrivas arbetstidsförkortningen utan i stället en ökning av efterfrågan på den utbildning företaget bedriver för arbetslösa. Vi konstaterar att det finns ett behov av ytterli- gare empirisk forskning gällande sambandet mellan produktivitetsök- ningar och sysselsättning. Arbetstidsmodeller vid Centrallagret vid SKF och På centrallagret vid SKF i pågår ett försök med förkortad arbetstid för kontinuerligt skiftarbete. Arbetstiden för den här typen av femskift är normalt till skillnad från 40- timmarsveckan som gäller för de med ordinarie dagarbetstid. Utöver förkortningen utgår normalt ekonomisk ersättning för obekväm arbetstid. I och med den nya arbetstidsmodellen har ersätt- ningssystemet påtagligt förändrats. Försöket innebär att den ekonomis- ka ersättningen helt byts ut mot en ytterligare arbetstidsförkortning till . De anställda arbetar i snitt längre än Några aspekter på kortare arbetstid per arbetspass, vilket ger mot normalt 20. Försöket pågår och skall en utvärde- ring genomföras. Denna skall se till effekterna ur verksamhetssyn- punkt, men även till hur de anställda har upplevt försöksverksamheten. är en telefonbank som för att tillgodose kundernas behov har långa öppettider, 06.00-24.00. Av bankens 64 anställda berörs 24 personer av arbetstid och . Arbetstidsmo- dellen går ut på att dessa 24 personer arbetar i snitt och betalas motsvarande av en heltidslön. Inte heller här erhålls ersättning för arbete och i ekonomisk form utan som en arbetstidsförkortning. Vi har i detta avsnitt studerat olika aspekter kring den försöksverksam- het med nya arbetstidsmönster som har påbörjats eller kommer att inledas på en rad olika arbetsplatser i . Motiv och resultat har granskats i de fall där formella utvärderingar har funnits tillgängliga. Vi vill emellertid avslutningsvis lyfta fram en del av de aspekter som inte behandlas i de utvärderingar som har genomförts. Vi har med tanke på kommittédirektiven haft särskild anledning att granska sysselsättningseffekterna vid de olika arbetsplatserna samt att se till vilka slutsatser som kan dras utifrån resultaten. Enligt det materi- al som vi har tagit del av har motivet endast i ett fall varit att skapa nyanställningar. Vid försöksverksamheten i skall nämligen i utvärderingar tas hänsyn till om nya arbetstillfällen möjlig- gjorts. Däremot har syftet på vissa arbetsplatser varit att minska del- tidsarbetslösheten genom att ge möjligheten till de deltidsanställda att förlänga sin arbetstid. Resultaten verkar genomgående vara positiva i det att de förut deltidsarbetslösa genom att förlänga sin arbetstid har fått del av en ytterligare inkomstförstärkning utöver den de erhållit genom att heltidsmåttet sänkts. Det bör påpekas att arbetstidsförkort- ningarna har genomförts inom små enheter, exempelvis en avdelning på ett sjukhus, och därmed berört endast ett fåtal anställda. Arbets- kraften inom dessa små enheter har också varit mycket homogen och på så vis utbytbar. Ett exempel är i kommun där samtliga som berörs av reformen är vårdbiträden. En ytterligare aspekt är att de deltidsarbetslösa arbetstagarna redan är på plats och därför inte behöver flytta för att göra sig tillgängliga för anställning. Dessa förutsättningar torde utgöra starka begränsningar och försvårar därmed Några aspekter på kortare arbetstid möjligheterna till att generalisera sysselsättningseffekter av denna art till samhällsnivå. Möjligheten för de deltidsanställda att förlänga sin arbetstid leder oss också till frågan vad som är att betrakta som en arbetstidsförkortning. Den så kallade arbetstidsförkortningen i kommun innebar i praktiken att 57 personer ökade sin arbetstid, medan reformen för 144 personer innebar en oförändrad arbetstid. Endast 23 vårdbiträden minskade sin arbetstid, vilket medförde att den faktiskt arbetade tiden inom ökade. Vi vill därför peka på vikten av att skilja mellan faktisk och avtalad arbetstid. Heltidsmåttet sänktes visserligen från åtta till , men för av de anställda innebar arbetstidsförkortningen i kommun en förlängd eller oförändrad arbetstid. Med anledning av det faktiska utfallet i kommun vill vi här framhålla vikten av en kritisk granskning av sambandet mellan hälsa och arbetstid. Är det en förkortad arbetsdag som har fått positiva ef- fekter på de anställdas hälsa och välbefinnande, eller är det i stället en förlängd arbetstid som medfört positiva hälsoeffekter? Kanske är sambanden betydligt mer komplicerade än så. Det är troligt att hälsa och välbefinnande påverkas av en stort antal faktorer. För många har det säkert ett positivt värde att betraktas som heltidsarbetande. Försöket med en förkortad arbetstid vid psykogeriatriska kliniken i tyder på att andra aspekter spelar en betydande roll. Enligt de uppgifter som vi har tagit del av minskade sjukfrånvaron vid kliniken när den interna diskussionen om försöket var som mest intensiv, alltså redan innan arbetstidsförkortningen in- förts. Som vi redan har redovisat ökade sjukfrånvaron med kortare arbetstid. Uppgiften tyder snarare på att arbetstagarna fick känslan av att ha inflytande över sin arbetssituationen och att det i sig medförde positiva effekter. Vi anser att dessa motstridiga uppgifter i kombination med avsaknaden av formellt genomförda utvärderingar, aktualiserar behovet av en vetenskaplig granskning av de försöksverk- samheter som pågår. Vid de arbetstidsförkortningar som vi har studerat har de deltidsan- ställda behandlats på i princip tre olika sätt. I vissa fall har deras ar- betstid minskat i proportion till sänkningen av det ordinarie heltids- måttet, vilket har medfört att deras sysselsättningsgrad, mätt som andel av motsvarande heltidsanställd, varit oförändrad. I andra fall har ar- betstiden för de deltidsanställda varit oförändrad vilket inneburit att deras sysselsättningsgrad ökat. Vid en sänkning av arbetstidsmåttet för Några aspekter på kortare arbetstid den heltidsanställde från 8 ökar den deltidsanställdas sysselsättningsgrad i ett sådant fall . En månadsavlönad som arbetar har om heltidsmåttet är en lön som är av en heltidsanställd och om heltids- måttet är . Det tredje typfallet innebär att de timmar som på grund av arbetstidsförkortningen bortfaller för heltidsanställda och deltidsanställda med hög sysselsättningsgrad fördelas på de redan deltidsanställda. Rätten för individen att välja mellan ökad fritid och högre lön torde i praktiken endast förekomma i det senare fallet efter- som parterna i avtal reglerar hur ett sänkt heltidsmått skall påverka arbetstiden för de deltidsanställda. Ett flertal försöksverksamheter med förkortad arbetstid pågår eller skall inledas inom den offentliga sektorn. Inom den privata sektorn har däremot endast ett fåtal försök med en kortare arbetsdag påbörjats. Skillnaderna mellan privat och offentlig sektor är betydande, bl a vad gäller konkurrensförhållanden, men även till viss del beträffande för- delningen av andelen kvinnor och män inom respektive sektor. Det kan inte uteslutas att resultaten av försöksverksamhet inom sektorerna skulle skilja sig med avseende på mäns och kvinnors arbetssituation, men i avsaknad av empiri är det svårt att uttala sig om utfallet. I enlighet med kommittédirektiven skall vi analysera de långsiktiga konsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar, där en allmän arbetstidsförkortning är ett tänkbart sätt att förkorta den genomsnittliga faktiska arbetstiden. En lagstadgad begränsning av övertidsarbetet utgör en annan möjlighet att under vissa förutsättningar påverka den genomsnittliga faktiska arbetstiden. Vi skall i detta avsnitt närmare studera de möjliga effekterna av en övertidsbegränsning. Vidare skall vi se till vad effekten i praktiken kan tänkas bli med tanke på arbets- marknadsparternas rätt att träffa överenskommelser om arbetstidsfrå- gor, däribland rätten att komma överens om ett större övertidsuttag än vad som följer av lagens . Denna rätt har sannolikt inverkan på effekterna av en reglerad sänkning av övertidsgränsen. Vidare har vi valt att belysa den nuvarande övertidsregleringen i lag och avtal, ut- Några aspekter på kortare arbetstid vecklingen samt skillnader i övertidsarbete med avse- ende på samhällssektor, kön och ålder. Att åstadkomma en arbetsdelning genom en begränsning av övertidsut- taget har särskilt uppmärksammats , inte minst på grund av det kraftigt ökade övertidsuttaget bland svenska företag i som präglas av hög arbetslöshet. Ökningen förknippas främst med högkon- junkturen 1994-95. Övertidsuttaget är dock högre än det var under liknande högkonjunkturår . I tabell 4.2 och 4.3 redovisas utvecklingen av antalet övertidstimmar som andel av antalet faktiskt arbetade timmar. SCBs arbetskraftsunder- sökningar () visar att övertidsarbetet i hela ekonomin motsvarade av den faktiska arbetstidsvolymen 1992, var uppe i och motsvarade 1995. Övertidsvoly- men inom den offentliga sektorn uppgick till 1994 och var dubbelt så hög bland privat anställda, , . Vad gäller antalet utförda övertidstimmar per person har enligt bilaga 8 endast en marginell ökning förekommit och huvudförklaringen till det ökade övertidsarbetet är att fler anställda arbetade övertid än de två åren . Uppgifterna i tabell 4.3 där utvecklingen och 1996 redovi- sas, visar på ett i stort oförändrat övertidsuttag inom offentlig och privat sektor. Tabell 4.2 Andel övertid av faktiskt arbetade timmar, anställda, pro- cent Källa: SCB och egna beräkningar Några aspekter på kortare arbetstid Tabell 4.3 Andel övertid av faktiskt arbetade timmar, anställda, pro- cent Källa: SCB och egna beräkningar Övertidsarbete är således enligt statistiken vanligare inom den privata sektorn än den offentliga. arbetade enligt uppgift av privat anställda övertid medan av arbetsta- garna inom den offentliga sektorn utförde övertidsarbete. Uppgifter om övertidsuttagets ökningstal och volym bör tolkas med försiktighet eftersom andra faktorer som inte lätt låter sig mätas spelar en roll. Utöver det registrerade och betalda övertidsarbetet finns till exempel det övertidsuttag som i bilaga 8 beskrivs som det dolda över- tidsuttaget och som i vissa fall troligtvis utgör en betydande del av det totala övertidsarbetet. Statistik från HUS (Hushållens ekonomiska levnadsförhållanden, ) visar att ungefär 15 pro- cent av det totala övertidsarbetet utförs utan särskild ersättning. Utvecklingen under de tre pekar på att företagen i allt större utsträckning valt att möta topparna i sin produktion genom ett högre uttag av övertidsarbete. Industrins användning av övertid har också ökat under lågkonjunkturer. Detta kan enligt författarna till bilaga 8 tolkas som att företagen även har behov av övertidsarbete när efterfrågan på deras produktion är minimal, dvs. att det finns ett övertidsgolv som motsvarar den lägsta möjliga övertid som företagen kan tänka sig att ta ut . Enligt arbetstidslagen är övertid den arbetstid som överstiger den ordinarie arbetstiden. Lagen skiljer mellan tre övertidskategorier: allmän övertid, ytterligare övertid och nödfallsövertid. Allmän övertid kan tas ut när det finns särskilt behov av ökad arbetstid. Den får inte överskrida av eller under en kalendermånad. Det högsta uttaget är under ett kalen- Några aspekter på kortare arbetstid Enligt lagen kan ytterligare övertid förhandlas fram genom antingen centrala eller lokala kollektivavtal. Frågan om ytterligare övertidstimmar kan enligt nuvarande arbetstidslag utan begränsning regleras i kollektivavtal.