sou · GKB3176 · 1997-01-01 00:00:00 — Om ett föreläggande enligt 30 § har meddelats mot den tidigare inne- havaren, gäller föreläggandet även mot den nye innehavaren. Radio- och skall i samband med att det medger överlåtelsen under- rätta honom om det. Sker inte det är föreläggandet inte gällande mot den nya innehavaren. Förändringar som medför att pro- gramverksamheten avviker från den programförklaring som legat till grund för tillståndet får ske om Radio- och medger det. Om tillståndshavaren avlider upphör tillståndet att gälla tre måna- der efter dödsfallet. Har en ansökan om medgivande till överlåtelser en- ligt 18 § kommit in till Radio- och innan tillståndet förfallit skall den dock alltid prövas. Om tillståndshavaren avlider upp- hör tillståndet att gälla efter dödsfallet. Under minst en tredjedel av sändningstiden skall sådana program sändas som fram- ställts särskilt för den egna verk- samheten. Under minst en tredjedel av sändningstiden skall sådana program sändas som fram- ställts särskilt för den egna verksam- heten. Denna skyldighet skall uppfyllas 06.00–18.00. 8 Senaste lydelse 1994:404. De sändningar som tillstånds- havaren svarar för skall ha en egen beteckning. Denna skall anges minst en gång varje sändningstimme. Den som sänder program enligt denna lag skall använda en sådan beteckning för sina sändningar som har godkänts av Radio- och TV- verket. Beteckningen skall anges minst en gång varje sändningstimme eller, om detta inte är möjligt, mellan programmen. Radio- och får åter- kalla tillstånd att sända lokalradio, om tillståndshavaren 1.inte inlett sändningsverksam- heten efter till- ståndstidens början, 2.annars inte utnyttjat rätten att sända eller sänt endast i obetydlig omfattning under en samman- hängande tid av minst . Radio- och får återkalla tillstånd att sända lokalradio om, 1.tillståndshavaren inte inlett sändningsverksamheten efter tillståndstidens början, 2.tillståndshavaren inte utnyttjat rätten att sända eller sänt endast i obetydlig omfattning under en sam- manhängande tid av minst , 3.tillståndshavaren överlåtit till- ståndet eller upplåtit sändningsrätten åt annan, 4.förändringar i ägarförhållan- den och inflytande i företag som er- hållit tillstånd har ägt rum utan Radio- och medgivande, eller 5.förändringar som medför att programverksamheten avviker från den programförklaring som legat till grund för tillståndet har ägt rum utan Radio- och medgivande. Förfogar någon direkt eller genom företag, i vilket han på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam har ett bestämmande inflytande, över mer än ett tillstånd att sända lokalradio, skall Radio- och återkalla det eller de tillstånd som har meddelats efter det första tillståndet. Förfogar staten, landsting, kommun eller ett programföretag med tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) direkt eller genom företag, 9 Senaste lydelse 1996:857. i vilket ett sådant organ på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal en- samt har ett bestämmande inflytande, över ett tillstånd att sända lokalradio, skall verket återkalla detta tillstånd. Om Radio- och har meddelat ett tillstånd att sända lokal- radio, eller medgivit en överlåtelse av ett sådant tillstånd trots att det förelåg en behörighetsbrist enligt 5 eller 6 §, får tillståndet återkallas med stöd av andra stycket, bara om beslutet om tillståndet eller med- givandet påverkats av felaktiga eller ofullständiga uppgifter från till- ståndshavaren. Om Radio- och har meddelat ett tillstånd att sända lokal- radio trots att det förelåg en behörig- hetsbrist enligt 5 eller 6 §, får till- ståndet återkallas med stöd av andra stycket, bara om beslutet om tillstån- det eller medgivandet påverkats av felaktiga eller ofullständiga uppgifter från tillståndshavaren. Beslut om återkallelse får meddelas endast om det i betraktande av skälen för åtgärden inte framstår som alltför ingripande. En tillståndshavare skall på upp- maning av Radio- och lämna uppgifter om sitt innehav av aktier eller andelar i företag som har tillstånd att sända lokalradio och om avtal som han har träffat med ett sådant företag. Ett företag som är tillståndshavare skall också på upp- maning av verket lämna uppgifter om sådana innehav av aktier eller andelar i företaget och avtal som innebär att någon ensam har ett be- stämmande inflytande i företaget. En tillståndshavare skall på upp- maning av Radio- och lämna uppgifter om sitt innehav av aktier eller andelar i företag som har tillstånd att sända lokalradio och om avtal som han har träffat med ett sådant företag. Ett företag som är tillståndshavare skall också på upp- maning av verket lämna uppgifter om sådana innehav av aktier eller andelar i företaget eller om avtal av betydelse för inflytande i företaget. Om tillståndshavaren inte rättar sig efter en uppmaning enligt första stycket, får Radio- och förelägga vite. 10 Senaste lydelse 1994:404. En tillståndshavare skall på upp- maning av Radio- och eller och TV lämna uppgifter som är nöd- vändiga för bedömningen om sända program stämmer överens med den programförklaring som legat till grund för tillståndet. Om tillståndshavaren inte rättar sig efter en uppmaning enligt första stycket får Radio- och eller och TV förelägga vite. Om en tillståndshavare bryter mot en bestämmelse i 22 eller 24–27 §§, får och TV förelägga honom att följa bestämmelsen. Föreläggandet får förenas med vite. Om en tillståndshavare bryter mot bestämmelsen i 22 §, får för radio och TV förelägga honom att följa bestämmel- sen. Föreläggandet får förenas med vite. Skyldighet att betala avgift gäller från och med den dag då sändningar får bedrivas med stöd av tillståndet. Att viss del av avgiften skall betalas framgår av 12 och 13 §§. Avgiften skall med avdrag för vad som betalats enligt 12 eller 13 §, betalas med lika stora delar under kalenderåret senast , april, juli och okto- ber månad. Skyldighet att betala avgift gäller från och med den dag då beslutet om sändningstillståndet har vunnit laga kraft. Avgiften skall betalas med lika stora delar under kalenderåret senast , april, månad. Ränta skall betalas på avgiften från förfallodagen. Räntesatsen be- stäms enligt 6 § räntelagen (1975:635). 11Senaste lydelse 1994:404. 12Ändringarna i första och andra styckena träder i kraft . Ändringen i tredje stycket träder i kraft . Frånträds eller återkallas ett till- stånd gäller skyldigheten att betala avgiften till och efter det att tillståndet frånträtts eller återkallats. Skyldighet att betala avgift gäller dock aldrig för tid efter det att någon annan övertagit tillståndet. Frånträds eller återkallas ett till- stånd gäller skyldigheten att betala avgiften till och efter det att tillståndet frånträtts eller återkallats. I fråga om avgift enligt denna lag tillämpas bestämmelserna om an- stånd och om befrielse från avgift i 5 kap. 3 § och 9 kap. 4 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Om det finns särskilda skäl får Radio- och meddela an- stånd med betalning av avgift och ränta enligt denna lag. Om det finns synnerliga skäl får verket medge be- frielse helt eller delvis från skyldig- heten att betala avgift och ränta för . Om den inbetalade avgiften överstiger vad tillståndshavaren en- ligt beslut av Radio- och eller domstol skall betala, skall det överskjutande beloppet återbetalas till honom. Avgift som betalats en- ligt 12 eller 13 § skall dock inte återbetalas. Om den inbetalade avgiften överstiger vad tillståndshavaren en- ligt beslut av Radio- och eller domstol skall betala, skall det överskjutande beloppet återbetalas till honom. 13 Senaste lydelse 1994:404. Beslut som Radio- och har meddelat får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Verkets beslut om sändningsområdenas om- fattning får dock inte överklagas. Radio- och beslut om tillstånd får överklagas till rege- ringen. Beslut som Radio- och i övrigt har meddelat får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Verkets beslut om sändningsom- rådenas omfattning får dock inte överklagas. Beslut av och TV om föreläggande som har förenats med vite får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt 31 § får dock inte överklagas. Denna lag träder i kraft såvitt avser 8 § andra stycket samt 9, 10, 12, 13, 14, 22 samt 30 §§, 32 § tredje stycket och 36 § och i övrigt . Den myndighet som är tillståndsmyndighet för lokalradion får dock före meddela tillståndsbeslut och vidta andra åtgärder för att tillståndshavarna skall kunna utöva sändningsrätten från . Äldre bestämmelser om meddelande av tillstånd att sända lokalradio får inte tillämpas efter . 14 Senaste lydelse 1996:857. Lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs i fråga om radio- och TV-lagen (1996:844) att 4 kap. 2, 3, 4 §§, 9 kap. 9 och 10 §§, 10 kap. 9 § samt 11 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Om en sammanslutning som kan få tillstånd enligt 4 § så önskar och det är tekniskt möjligt, skall det fin- nas en möjlighet att sända närradio- program i en kommun. Om det finns särskilda skäl får det sän- das mer än ett närradioprogram i kommunen. Sändningsområden för närradio skall ha en diameter . Radio- och får i särskilda fall besluta om större sändningsområden. Utanför stor- stadsområdena bör det eftersträvas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen. Om en sammanslutning som kan få tillstånd enligt 4 § så önskar och det är tekniskt möjligt, skall det fin- nas en möjlighet att sända närradio- program i en kommun. Om det finns ett särskilt behov av sändningstid får det sändas mer än ett när- radioprogram i kommunen. Sändningsområden för närradio skall ha en diameter . Radio- och får besluta om större sändnings- områden. Utanför storstadsområde- na bör det eftersträvas att sändning- arna kan tas emot i hela kommunen. Om det finns synnerliga skäl får ett sändningsområde vara större än en kommun. Radio- och bestämmer vilka som får sända närradio och sändningarna får ske. Tillstånd att sända närradio gäller . Radio- och bestämmer vilka som får sända närradio. Tillstånd att sända närradio gäller . Sändningstiden skall så långt det är möjligt fördelas enligt de sökan- des önskemål. Om deras önskemål inte kan förenas, skall förtur ges åt den sökande som bedöms ha störst intresse av att få sända . Beslut om sändningstid gäller tills vidare, dock längst . Radio- och får om- pröva ett beslut om fördelning av sändningstid, om det finns särskilda skäl. Ett tillstånd att sända närradio kan ges endast till följande juridiska per- soner: 1.Lokala ideella föreningar som bedriver verksamhet inom sänd- ningsområdet. 2.Lokala ideella föreningar som har bildats för att i närradio sända program som ett led i den verksam- het som en riksorganisation bedriver inom sändningsområdet. 4.Obligatoriska sammanslut- ningar av studerande vid universitet och högskolor. 5.Sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändningsom- råde för gemensamma närradio- ändamål (närradioföreningar). Om tillståndshavare inte kan enas om fördelningen av sändningstid bestämmer Radio- och sändningstiderna. Den tillstånds- havare som bedöms ha störst in- tresse av att sända skall ges förtur. Radio- och TV-ver- kets beslut om sändningstid gäller tills vidare, dock längst . Radio- och får ompröva ett beslut om fördelning av sänd- ningstid, om det finns särskilda skäl. Församlingar och kyrkliga samfälligheter inom Svenska kyr- kan. Lokala ideella föreningar som bildats för att sända program i när- radio. Lokala ideella föreningar som av- ses i 1 och 2 får meddelas tillstånd att sända närradio endast om före- ningsverksamheten har bedrivits i sändningsområdet före dagen för ansökan om tillstånd. Om det finns särskilda skäl får ett till- stånd ändå meddelas. På begäran av för radio och TV, Radio- och och Konsument- ombudsmannen skall den som fått tillstånd att sända närradio lämna upplysningar om sina sändnings- tider. Straff och avgifter m.m. Den som åsidosätter de bestäm- melser som anges i denna paragraf får föreläggas att följa bestämmel- serna. Ett föreläggande får förenas med vite. Detta gäller bestämmelser om 1.närradiosändningarnas inne- håll (6 kap. 6 och 7 §§), 2.beteckningar (6 kap. 9 §), 3.sändningsplikt eller skyldig- het att tillhandahålla kanal för lokala kabelsändarföretag (8 kap. 1, 2 och 4 §§), 4.skyldighet att lämna vissa upplysningar till Radio- och TV- verket (9 kap. 4–7 §§), eller 5. skyldighet att lämna inspel- ning (9 kap. 8 §). Föreläggande enligt första stycket 1, 2 och 5 får meddelas av och TV. Föreläggande enligt första stycket 3–5 får meddelas av Radio- och . Föreläggande enligt första stycket 5 får även meddelas av . Skyldighet att lämna upplys- ningar om sändningstider i närradio till och TV, Radio- och och Föreläggande enligt första stycket 1, 2 och 5 får meddelas av och TV. Föreläggande enligt första stycket 3–5 får meddelas av Radio- och . Föreläggande enligt första stycket 5 får även meddelas av . Före- läggande enligt första stycket 6 får meddelas av och TV, Radio- och TV- verket och Konsumentombuds- mannen. Radio och får i före- läggande förbjuda någon att över- träda beslut om sändningstid i när- radion eller att låta någon annan i sitt ställe utnyttja sådan sändningstid. Föreläggandet får förenas med vite. Radio- och får i före- läggande förbjuda tillståndshavare att överträda beslut om sändningstid i närradion som meddelats av Radio- och eller att låta någon annan utnyttja tillståndshavarens sändningsrätt. Föreläggandet får förenas med vite. 11 kap. Återkallelse av tillstånd Ett tillstånd att sända närradio får återkallas om tillståndshavaren 1.inte längre uppfyller kraven enligt 4 kap. 4 §, 2.inte utnyttjat rätten att sända närradio under tre på varandra föl- jande månader, eller 3. inte har betalat avgift i ett ärende om närradio inom föreskri- ven tid, och har förelagts att betala den vid påföljd att tillståndet annars kan återkallas. Tillstånd att sända närradio får också återkallas om domstol funnit att ett program innefattat ett yttrande- frihetsbrott som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten. Denna lag träder ikraft . Beslut om sändningstider som fattats av Radio- och före dagen för lagens ikraftträdande gäller tills vidare, dock längst . 11 kap. 3 § 3 gäller fortfarande i fråga om avgifter som härrör från sändningar före . 1 Historik och reglering När ljudradiosändningar inleddes i i seklets början ansågs att hand- havande av det nya mediet krävde särskild omsorg eftersom dess genom- slagskraft skulle bli stor med samtidiga sändningar till hela befolkningen. Radioverksamheten organiserades som statligt lämnade monopol. Tillstånds- havaren fick särskilda förpliktelser mot uppdragsgivaren och allmänheten. Dessa skyldigheter kom att benämnas public service, innefattande bl.a. att hela landet skall nås av sändningar med god hörbarhet, att programmen skall ha hög kvalitet samt att saklighet, opartiskhet och respekt för den personliga integriteten skall iakttas i programverksamheten. Även televisionen kom att organiseras som monopol utifrån public service- tanken. I gavs monopol för ljudradio- och televisions- sändningar. utvecklade och monopolföretagen i andra länder sina tjänster. I övrigt skedde inga större för- ändringar. Först bröts monopol genom för- söksverksamheten med närradio. Möjligheten för vissa sammanslutningar, främst kyrkorna och det etablerade föreningslivet, att i lokalt mycket begrän- sade områden sända närradio blev permanent genom lagstiftning . förändrades medievärlden kraftigt genom satellitsändningarnas genombrott. I ett slag ändrades förutsättningarna för de statliga monopolen i . Satellitsändningarna möjliggjorde kabelnätens utbyggnad och genom kabelnäten kunde den enskilde ta del av sändningar från andra programföretag än public service-företagen. antog kabellagen som reglerade sändningar via kabelnäten. I kabelnäten kom även att sändas radioprogram men denna funktion var av litet intresse för den enskilde. Den etersända radion i form av närradio och programmen från mötte därmed ingen egentlig konkurrens i kabelnätens radiosändningar. Den förändrade mediesituationen fick till följd att radio- och TV-reklam som inte varit tillåten i public service-verksamheten nådde den enskilde. SOU 1996: 176 Inställningen till reklamen förändrades och tog beslut om en tredje marksänd TV-kanal som tilläts finansiera sin verksamhet med reklam. Tillståndet lämnades dock under krav av public service-karaktär. Ett ändrat synsätt kom till uttryck i den yttrandefrihetsgrundlag som trädde i kraft . Även inom ljudradio och television skulle i enlighet med vad som gällde för tryckta skrifter råda etableringsfrihet. Principen om etableringsfrihet till gagnande av yttrandefrihet och mångfald kunde vad gällde marksänd trådlös television och ljudradio dock av praktiska skäl inte få fullt genomslag. Det begränsade frekvensutrymmet krävde prioriteringar mellan olika typer av rundradioanvändning och etableringar av marksänd ljudradio och television förutsatte därför även i fortsättningen någon form av tillståndsgivning. I samband med beslut om reklamfinansierad television och arbetet med yttrandefrihetsgrundlagen påbörjades också ett arbete som syftade till att möjliggöra lokala reklamfinansierade ljudradio- sändningar. Det första steget var att utröna det frekvensmässiga utrymmet för sådana sändningar. gavs direktiv för en utredning om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmän- heten. Uppdraget var att redovisa de frekvenstekniska förutsättningarna för ytterligare ljudradiosändningar. Utredningen avlämnade ett delbetänkande (SOU 1991:108) som lade grunden för ett andra steg mot etablering av reklamradio, vilket innefattade en inom framtagen promemoria om regler och villkor för privatradio (Ds 1992:22). Promemorian innefattade också vissa förslag för närradion. Utifrån detta underlag och de synpunkter som framkommit vid remisser lades fram en proposition om privat lokalradio (1992/93:70). Förslaget ledde till lagstiftning i form av bl.a. en lokalradiolag (SFS 1993:120) och ändringar i närradiolagen. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Regeringen utfärdade i samband med detta en lokalradioförordning. En ny myndighet, Styrelsen för lokalradiotillstånd, tillsattes för att handha till- ståndsgivningen och andra lokalradiofrågor. Myndighetsuppgifterna har övertagits av Radio- och och och TV efter den ombildning av myndigheterna på området som ägde rum . De första lokalradiosändningarna inleddes . tillsattes en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en ny radiolagstiftning. Arbetet, som bedrevs under namnet Radiolags- utredningen, resulterade i ett antal delbetänkanden. framlade utredningen ett slutbetänkande Ny lagstiftning om radio och TV (SOU 1994:105) som efter remissbehandling resulterat i en proposition (1995/96:160) med lagförslag som antagits av . Den nya lagen innehåller få verkliga förändringar men sammanför ett stort antal lagar inom området till en radio- och TV-lag. Med anledning av den översyn av lokal- och närradion som kommittén är utsedd att göra har de bestämmelser som rör lokalradion lyfts ut ur det lag- textförslag till ny radio- och TV-lag som beslutats av . I stället har ändringar som harmoniserar med radio- och TV-lagen införts i lokalradio- lagen. Ändringarna rör främst reklam, sponsring och sanktioner. Den tekniska utvecklingen har också medfört ett behov att utröna och öppna möjligheten till digitala radio- och TV-sändningar. Genom smärre änd- ringar i radiolagen (SFS 1995:633, prop. 1994/95:170) och regeringens förordning (1995:1020) om digitala ljudradiosändningar har grunden lagts för en försöksmässig verksamhet med digital radio. En särskild utredare fick uppdrag att ur olika aspek- ter redovisa en övergång till digital teknik för televisionssändningar. Ett be- tänkande benämnt Från massmedia till multimedia – att digitalisera svensk television (SOU 1996:25) lämnades . Efter en princip- överenskommelse mellan socialdemokraterna, och om att utveckla ett digitalt marknät har en arbetsgrupp tillsatts av Kulturdeparte- mentet. Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) trädde i kraft . Lagen reglerar skyddet för yttrandefrihet i radio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. Lagen bygger på samma grundsatser som tryckfri- hetsförordningen (TF) vilket innebär bl.a. att principerna om censurförbud och etableringsfrihet med vissa undantag gäller för hela det moderna mass- medieområdet. Lagen ger dock utrymme för lagstiftning om förhands- granskning av filmer och videogram som skall visas offentligt. Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har enligt 3 kap. 1 § första stycket YGL rätt att sända radioprogram till allmänheten genom tråd. Något krav på tillstånd för att sända program genom tråd får därför inte ställas. Föreskrifter kan dock meddelas om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program som behövs med hänsyn till allmänhetens in- tresse av tillgång till allsidig upplysning. Etableringsfriheten hindrar inte heller att det i lag meddelas föreskrifter om ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktats på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp (3 kap. 1 § andra stycket YGL). Rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får enligt 3 kap. 2 § första stycket YGL regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Det har som tidigare nämnts av tekniska skäl ansetts omöjligt att uppnå fullständig etableringsfrihet för radiosänd- ningar. Det allmänna skall enligt samma bestämmelses andra stycke efter- sträva att radiofrekvenser tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. SOU 1996: 176 Vid lagstiftning av begränsningar i sändningsrätten gäller vad som före- skrivs i regeringsformen (RF) om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. I detta avsnitt lämnas endast en översikt över lagen. gången av närradioregleringen nedan. Rörande de delar av lagstiftningen som kommittén haft anledning att överväga finns en ingående redovisning av gäl- lande rätt i senare kapitel (kapitlen 5 och 6). Lokalradiolagen innehåller föreskrifter om lokala rundradiosändningar av radioprogram i ljudradio. Lagen gäller inte för sådana sändningar som be- drivs med stöd av radiolagen eller närradiolagen. Radio- och meddelar tillstånd för lokalradio. bär rätt att bedriva sådana sändningar som kan tas emot med god hörbarhet inom det sändningsområde som anges i tillståndet. Ingen kan få mer än ett tillstånd och detta tillstånd kan endast omfatta ett sändningsområde. anger lokalradiolagen vilka som varken direkt eller indirekt kan få tillstånd. Dessa är staten, landsting, kommun, programföretag med tillstånd enligt ra- diolagen eller någon som ger ut en dagstidning. Tillståndsperioderna är åtta år och tillstånden gäller till utgången av den tillståndsperiod under vilket det Eftersom den första tillståndsperioden räknas från 1993 gäller samtliga tillstånd till utgången av . längas med ytterligare en tillståndsperiod om tillståndshavaren begär detta före en tillståndsperiods slut. Radio- och bestämmer sändningsområdenas omfattning och om förändringar i sändningsområdena. Ändringar av sändningsområdena får bara ske vid tillståndsperiodernas slut. Om en berörd tillståndshavare motsätter sig ändring får sådan bara ske om ändrade tekniska förhållanden föranleder det eller den gällande indelningen annars framstår som olämplig. inte är mer omfattande än att sändningsområdet efter dessa framstår som vä- sentligen detsamma som före indelningen skall tillståndshavarskapet anses Är ändringarna mer genomgripande skall sändningsområdet utlysas som ledigt. Tillståndsgivningen inleds med att Radio- och kungör att till- ståndet är ledigt för ansökan. Om två eller fler ansökningar inkommer skall verket bereda sökandena tillfälle att samordna ansökningarna. Om så inte kan