sou · GKB3145d3 · 1997-01-01 00:00:00 — 1 § Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. Om arbetstiden för minderåriga finns ytterligare bestämmelser i 5 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 2 § Lagen gäller inte 1.arbete som utförs i arbetstagarens hem eller annars under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, 2.arbete som utförs av arbetstagare som med hänsyn till arbets- uppgifter och anställningsvillkor har företagsledande eller därmed jämförlig ställning eller av arbetstagare som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har förtroendet att själva disponera sin arbetstid, 3.arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll, Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att lagen skall tillämpas på skeppstjänst som har undantagits från sjöarbetstidslagen (1970:105). 3 § Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får göras antingen undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från bestämmelserna i 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8-10 §§, 12-14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. Vidare får raster bytas ut mot måltidsuppehåll genom sådana kollektivavtal. Avvikelser från 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 10 § och 13 § får göras även med stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokal arbetstagarorganisation. Sådana avvikelser gäller dock av högst en månad, räknat för avtalets ingående. En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela särskilda föreskrifter för totalförsvaret med avvikelse från denna lag. Ordinarie arbetstid och jourtid 5 § Den ordinarie arbetstiden får uppgå till högst . När det behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsför- hållandena i övrigt, får arbetstiden uppgå i genomsnitt för av högst . Veckan räknas från och med måndag, om inte annan beräkning tillämpas på arbetsstället. 6 § Om det på grund av verksamhetens natur är nödvändigt att en arbetstagare står till arbetsgivarens förfogande på arbetsstället för att vid behov utföra arbete, får jourtid tas ut med högst per arbetstagare av eller under en kalendermånad. Som jourtid anses inte tid då arbetstagaren utför arbete för arbetsgivarens räkning. 7 § Med övertid förstås sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid enligt 5 § och jourtid enligt 6 §. Om annan ordinarie arbetstid eller jourtid gäller på grund av kollektivavtal som har tillkommit i den ordning som anges i 3 § första stycket, eller på grund av medgivande om avvikelse av arbetarskyddsstyrelsen enligt 19 § 1, skall med övertid i stället förstås sådan arbetstid som vid heltidsarbete överstiger ordinarie arbetstid och jourtid enligt avtalet eller medgivandet. Vid beräkning av övertid skall kompensationsledighet eller annan ledighet som förläggs till arbetstagarens ordinarie arbetstid eller jourtid likställas med fullgjord ordinarie arbetstid respektive jourtid. 8 § När det finns särskilt behov av ökad arbetstid, får övertid tas ut med högst av eller under en kalendermånad, dock med högst under ett kalenderår (allmän övertid). 9 § Har en natur- eller olyckshändelse eller annan liknande omständighet som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren vållat avbrott i verksamheten eller medfört överhängande fara för sådant avbrott eller för skada på liv, hälsa eller egendom, får övertid tas ut för arbete i den utsträckning som förhållandena kräver (nödfallsövertid). Om det för arbetsstället finns en lokal arbetstagarorganisation inom vars avtalsområde arbetet faller, får nödfallsövertid tas ut endast under förutsättning att arbetsgivaren underrättar organisationen om övertidsarbetet. Nödfallsövertid får inte tas ut än från arbetets början utan att tillstånd till arbetet har sökts hos arbetar- skyddsstyrelsen. 10 § Med mertid förstås sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställ- ningsavtalet. Bestämmelserna om beräkning av övertid i 7 § andra stycket skall tillämpas även vid beräkning av mertid. När det finns särskilt behov av ökad arbetstid, får mertid tas ut med högst under ett kalenderår (allmän mertid). Mertid får också tas ut med tillämpning av de villkor för nödfallsövertid som anges i 9 §. Anteckningar om jourtid, övertid och mertid 11 § Arbetsgivare skall föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Arbetstagarna har rätt att själva eller genom någon annan ta del av anteckningarna. Samma rätt tillkommer fackliga organisationer som företräder arbetstagare på arbetsstället. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, arbetarskydds- styrelsen meddelar föreskrifter om hur anteckningar enligt första stycket skall föras. 12 § Alla arbetsgivare som anlitar arbetstagare till arbete annat än tillfälligt skall lämna arbetstagarna besked om ändringar i fråga om den ordinarie arbetstidens och jourtidens förläggning minst i förväg. Sådant besked får dock lämnas i förväg, om verksamhetens art eller händelser som inte har kunnat förutses ger anledning till det. 13 § Alla arbetstagare skall ha ledigt för nattvila. I ledigheten skall ingå tiden mellan och . Avvikelse från första stycket får göras, om arbetet med hänsyn till dess art, allmänhetens behov eller andra särskilda omständigheter måste fortgå även eller bedrivas före eller . 14 § Arbetstagarna skall ha minst trettiosex timmars sammanhängande ledighet under varje period (veckovila). Till veckovilan räknas inte beredskapstid då arbetstagaren får uppehålla sig utanför arbetsstället men skall stå till arbetsgivarens förfogande för att utföra arbete när behov uppkommer. Veckovilan skall så långt möjligt förläggas till veckoslut. Undantag från första stycket får göras tillfälligtvis, om det föranleds av något särskilt förhållande som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren. 15 § Med raster förstås sådana avbrott i den dagliga arbetstiden under vilka arbetstagarna inte är skyldiga att stanna kvar på arbetsstället. Arbetsgivaren skall på förhand ange rasternas längd och förläggning så noga som omständigheterna medger. Rasterna skall förläggas så, att arbetstagarna inte utför arbete . Rasternas antal, längd och förläggning skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetsförhållandena. 16 § Raster får bytas ut mot måltidsuppehåll vid arbetsplatsen, om det är nödvändigt med hänsyn till arbetsförhållandena eller med hänsyn till sjukdomsfall eller annan händelse som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren. Sådana måltidsuppehåll räknas in i arbetstiden. 17 § Arbetsgivaren skall ordna arbetet så att arbetstagarna kan ta de pauser som behövs utöver rasterna. Om arbetsförhållandena kräver det, får i stället särskilda arbets- pauser läggas ut. Arbetsgivaren skall i så fall på förhand ange arbets- pausernas längd och förläggning så noga som omständigheterna medger. Pauser räknas in i arbetstiden. 18 § Utan hinder av 13-17 §§ kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela särskilda föreskrifter om arbetstidens förläggning vid vägtransporter och luftfart. 19 § Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får arbetarskyddsstyrelsen, om det finns särskilda skäl, 1.medge avvikelse från 5 §, 6 §, 9 § andra och tredje styckena och 2.medge undantag från 8 § vad avser begränsningen av övertidsuttag av eller under en kalendermånad, 3.medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4.medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst under ett kalenderår, 5.medge avvikelse från 13 och 14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. 20 § skall utöva tillsyn över efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Lag (1986:56). 21 § Tillsynsmyndigheterna har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. För att utöva tillsynen har tillsynsmyndigheterna rätt att komma in på arbetsställena. Polisen skall därvid lämna den handräckning som behövs. 22 § får meddela de förelägganden eller förbud som behövs för efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. I beslut om föreläggande eller förbud kan yrkesinspektionen sätta ut viten. Även arbetarskyddsstyrelsen får besluta om åtgärder enligt första och andra styckena. Straffbestämmelser m. m. 23 § Till böter eller fängelse i högst döms en arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett föreläggande eller förbud som har meddelats med stöd av 22 §. Detta gäller dock inte om föreläggandet eller förbudet har förenats med vite. 24 § Till böter döms en arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet har 1.utan att avvikelse har gjorts enligt 3 eller 19 § anlitat arbetstagare i strid mot 5-10 eller 12-6 §§ eller brutit mot 11 § eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 §, 2.lämnat oriktiga uppgifter om förhållanden av vikt, när en tillsynsmyndighet har begärt upplysningar eller handlingar enligt 21 § första stycket. 25 § För en arbetsgivare som inte fullgör sina förpliktelser enligt kollektivavtal som avses i 3 §, gäller vad som föreskrivs om påföljd i avtalet eller i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 26 § Om en arbetsgivare har överträtt bestämmelserna i 8 eller 9 § utan att ha stöd i kollektivavtal enligt 3 § eller ha fått dispens enligt 19 §, utgår en särskild avgift (övertidsavgift). Avgiften tas ut av den fysiska eller juridiska person som utövar den verksamhet i vilken överträdelsen har begåtts. Övertidsavgiften utgör för varje timme otillåten övertid och för varje arbetstagare som har anlitats i strid mot 8 eller 9 §, en procent av det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde då överträdelsen begicks. Avgiften kan sättas ned eller efterges om särskilda omständigheter föreligger. 27 § Frågor om övertidsavgift prövas av allmän domstol efter ansökan som skall göras av allmän åklagare från den tidpunkt då överträdelsen begicks. I fråga om sådan ansökan gäller bestämmelserna i om åtal för brott, på vilket inte kan följa svårare straff än böter, och bestämmelserna om kvarstad i brottmål. har förflutit från den tidpunkt då överträdelsen begicks, får övertidsavgift ej tas ut. Övertidsavgifter tillfaller staten. Ett beslut genom vilket någon har påförts en övertidsavgift skall genast sändas till . Avgiften skall betalas till från det att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta skall tas in i beslutet. Om avgiften inte betalas , skall dröjsmålsavgift tas ut enligt 58 § 2–5 mom. uppbördslagen (1953:272). Den obetalda övertidsavgiften och dröjsmålsavgift skall lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m. m. Indrivningsåtgärder får inte vidtas har förflutit från det att beslutet vann laga kraft. 28 § beslut får överklagas hos arbetarskydds- styrelsen genom besvär. 29 § Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärenden som avses i 19 § 1–4 eller beslut om tillstånd enligt 9 § tredje stycket får inte överklagas. Andra beslut som arbetarskyddsstyrelsen i särskilda fall har med- delat enligt lagen, får överklagas hos regeringen genom besvär. Arbetarskyddsstyrelsens beslut om föreskrifter till allmän efter- rättelse får inte överklagas. 30 § För att ta till vara arbetstagarnas intresse i ett ärende enligt lagen får beslut som avses i 28 eller 29 § överklagas av huvudskyddsombud eller, om något sådant ombud inte finns, av annat skyddsombud. Finns det inte något skyddsombud, får en arbetstagarorganisation överklaga ett sådant beslut i den mån saken rör medlemmarnas intresse och organisationen har yttrat sig i ärendet. Om skyddsombud finns bestämmelser i 6 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 31 § Beträffande föreskrifter till allmän efterrättelse får arbetar- skyddsstyrelsen underställa regeringen frågor av särskild betydelse innan styrelsen meddelar beslut i ärendet. 32 § En tillsynsmyndighet kan förordna att dess beslut skall gälla . Lag (1996:360) om ändring i arbetstidslagen 1 § Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. Allmänna skyddsbestämmelser av betydelse för förläggningen av arbetstid finns i 2 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160). Särskilda bestämmelser om arbetstiden för minderåriga finns i 5 kap. den lagen. 3 § Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får göras antingen undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från bestämmelserna i 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8–10 §§, 12–14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. Vidare får raster bytas ut mot måltidsuppehåll genom sådana kollektivavtal. Avvikelser från 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 10 § och 13 § får göras även med stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokal arbetstagarorganisation. Sådana avvikelser gäller dock av högst en månad, räknat för avtalets ingående. En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagar- organisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Undantag och avvikelser från lagen enligt denna paragraf får göras endast under förutsättning att de inte innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden.1 Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det innebär att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av direktivet. 19 § Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får Arbetarskyddsstyrelsen, om det finns särskilda skäl, 1 EGT nr L 307, 13.12.1993, s 18 (Celex 393L104). 1.medge avvikelse från 5 §, 6 §, 9 § andra och tredje styckena och 2.medge undantag från 8 § vad avser begränsningen av övertidsuttag av eller under en kalendermånad, 3.medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4.medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst under ett kalenderår, 5.medge avvikelse från 13 och 14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. Arbetarskyddsstyrelsens beslut enligt denna paragraf får inte innebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av rådets direktiv /104/EG. Detta gäller även tillstånd enligt 9 § tredje stycket. 24 a § En arbetsgivare som tillämpar sådana bestämmelser i ett kollektivavtal som strider mot 3 § fjärde stycket skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Bilaga 3 finns endast i den tryckta versionen. Företagets namn: AB 1 500 personer uppdelat på 1 250 och 250 tjänstemän. Finn Elsrud, Telefon: 7 000 totalt varav 20 berörda på avdelningen /L-Å , Telefon: 215 anställda (960601) Företagets namn : /Örtofta Sockerbruk Personal, 205 04 185 tillsvidareanställda, 140 kampanjarbetare (arbetare och tjänstemän). Företagets namn: Tryckeri Adress: Box 10404 434 24 Kontaktperson /, Telefon: Antal anställda: ca 60 är visstidsanställda. (stämplar övrig tid ). Fast anställda: 400 Box 1104 241 26 Totalt 703 varav: 219 tjänstemän och 484 kollektiva. Box 406 801 05 Företagets namn : Hemvården i - Kärråkra sjukhem /, Telefon: Ca 1 700 anställda i varav ca 300 tjänstemän R /J , Telefon: 2 900 varav ca 2 300 Företagets namn : i Adress: Förvaltningsavdelningen FVE 106 75 Kontaktperson: , Telefon: Antal anställda ca 6 700 varav 4 700 poliser Företagets namn : SCB Företagets namn : SkandiaBanken Adress: 106 55 Kontaktperson: , Telefon: Antal anställda 200 totalt varav ca 80 inom Telebanken PFL/HK2-4 415 50 I 3 020, varav 1 880 verkstadsanställda och Box 62 191 21 S Ebenfeld, Telefon: FLEXIBLARE, KORTARE ARBETSTID ? Bilaga 5 NÄR – VAR – HUR MYCKET ? Redovisning av seminarieserie om arbetstidsfrågan. Seminarieserien anordnades av och studier. Seminarieledare var och , och Per Bromé, . Vad skall vi ha tid till? Seminariet belyser och diskuterar tidsbegreppets utveckling utifrån skiftande livsformer, ekonomiska och produktionstekniska förutsättningar. ·Eva , etnolog, ·Erik Hörnell, ek.dr. ·Christer , fil.dr. civ.ing., och samhälls- planering, KTH Arbetstidsförkortningar, orsak och verkan Seminariet behandlar frågan om orsaker till arbetstidsförkortningar och om deras ekonomiska och sysselsättningsmässiga konsekvenser. Medver- kar gör: ·Dominique Anxo, docent, , ·Tommy , forskare, , ·Christer , docent, , Seminariet behandlar orsaker till behovet av ökad arbetstidsflexibilitet, ger exempel och diskuterar konsekvenser för det sociala livet och familjen. ·Ann-Katrin , universitetslektor, institu- tionen, ·Thomas Fürth, docent, Seminariet beskriver hur individen använder sin tid och diskuterar hur arbetstiden påverkas av olika ekonomiska och sociala faktorer. ·Lennart , docent, nationalekonomiska institutionen, ·Kjell , departementssekreterare, ekonomiska avdelningen, ·Bi Puranen, forskare, Flexjobb, Livskvalitet och Hälsa Seminariet exemplifierar och diskuterar hur ökad arbetstidsflexibilitet och förändringar i arbetstider inom olika yrkesområden inverkar på individers hälsa och livskvalitet. ·Bengt , docent i yrkesmedicin, Ett arbetsseminarium om framtidens arbete, organisation och arbetstider. Seminariet inleds av: · , professor,