sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — INTEGRERING AV MILJÖ HÄ NSYN skall vara en pådrivande kraft och ett fö regångsland i strävan att skapa ett hållbart samhälle. Genom beslut gav regeringen vårdsberedningen (Jo 1968:A) genom tilläggsdirektiv (1995:22) i uppdrag att ägna sig åt att integrera miljö arbetet i samhällets olika sektorer. Beredningen har som lö pande uppdrag att under hela mandatperioden utreda, formulera och fö reslå konkreta åtgärder fö r att nå en hållbar samhällsutveckling. I detta ingår bland annat att verka fö r att frågan om miljö ansvar och miljö hänsyn kan integreras i samhällssektorerna och att fö reslå hur regeringens styrning av sektorsmyndigheterna kan utvecklas. Miljö vårdsberedningens ledamö ter har utgjorts av riksdagsman , ordfö rande, generaldirektö r , statskonsulent sa , biolog , museichef siré e , vice riksbankschef , generaldirektö r , rektor , kommunalråd derström, högskolerektor och miljö revisor . I bilaga 4 i betänkandet finns en praktisk vägledning, Miljö arbete i statliga myndigheter. Den ska även tryckas som en fristående skrift fö r att hjälpa myn-digheterna att mö ta de krav vi anser regeringen bö r ställa på dem. Vägled-ningen gö r det mö jligt fö r och myndigheterna att tala samma språk och använda gemensamma begrepp. Från Miljö vårdsberedningens kansli har deltagit kanslichef samt sekreterarna i utredningen expert (fram till ) och därefter avdelningsdirektö r , som fö rordnades som expert . har också skrivit den praktiska vägledningen. Till arbetet med vägledningen har varit knuten en referensgrupp i vilken med-verkat kansliråd , miljö chef , departements-råd , generaldirektö r , revisionsdirektö r och miljö revisor . Miljö vårdsberedningen ö verlämnar härmed sitt betänkande om integrering av miljö arbete inom statsfö rvaltningen. Betänkandet är ett delbetänkande som svar på det lö pande uppdrag beredningen har enligt ovan. Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen Utredningens huvudsakliga innehåll.................................................. Samhällssektorernas miljö ansvar och dess innebö rd.......................... Miljö hänsyn internationellt i offentlig verksamhet ............................. Integrering av miljö hänsyn inom statsfö rvaltningen ................. Dagsläget fö r miljö arbetet inom de statliga myndigheterna ..... Den statliga upphandlingen..................................................... Å terrapportering och annan rapportering ................................ En effektivare styrning av statsfö rvaltningens miljö arbete ............... Regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter .................... Myndigheternas miljö arbete ............................................................ Integrering av miljö arbetet ...................................................... Miljö anpassad statlig upphandling av varor och tjänster ................. Vad kan regeringen gö ra? Å terrapportering och annan redovisning ......................................... Fortsättning och kontinuitet............................................................. Kommitté direktiv om miljö hänsyn ................................................... Konsekvenser av framlagda fö rslag .................................................. BILAGA 1 Modell fö r att bedöma miljö konsekvenser av BILAGA 2 Sammanfattning av resultatet från enkät om statsfö rvaltningens hänsynstagande till miljö n............... BILAGA 3 Fö rslag till ändring i lagen (1992:1528) om BILAGA 4 Miljö arbete i statliga myndigheter ................................. I betänkandet redovisar Miljö vårdsberedningen fö rslag till åtgärder och samlad strategi fö r att integrera miljö hänsyn inom och statsfö rvalt-ningen till att bli en naturlig del av statens verksamhet. Staten och dess myndig-heter har stor betydelse fö r att driva på utvecklingen på miljö området och fö r samhällssektorernas miljö arbete. Vi lämnar i betänkandet fö rslag till hur regeringen bö r tydliggö ra och konkreti-sera myndigheternas miljö arbete och hur det bö r fö ljas upp samt hur myndig-heterna konkret måste gå till väga fö r att inordna miljö arbetet sin verksamhet. Vi fö reslår också en strategi fö r hur ska få denna process att fortgå även . Fö rslagen innebär också att staten aktivt ska arbeta fö r att skapa en marknad fö r miljö anpassade produkter genom att stärka en miljö - anpassad offentlig upphandling. En sådan får en viktig pådrivande effekt på industrin. generellt miljö ansvar enligt verksfö rord-ningens 7 § genom regleringsbreven fö r samtliga departementsområden tydliggö ra innehållet i detta ansvar och fast-ställa en generell miljö policy fö r alla statliga myndigheter med ö vergripande riktlinjer fö r deras miljö arbete. Fö r bö r några myndigheter (pilotmyndigheter) inom varje de-partementsområde via regleringsbreven få i uppdrag att gö ra en miljö utred-ning, fastställa en miljö policy samt ta fram en plan fö r att fortsätta integrera miljö arbetet utifrån sin policy. regleringsbre-ven fö r 1997 få i uppdrag att redovisa miljö anpassat sin upphandling, vilka svårigheter de då stö tt på och ge fö rslag till lö sningar. 1997 få i uppdrag att, tillsammans med upphandling och Kemikalieinspektionen, myndigheters och upphandlare samt att gö ra en fö rsta utvärdering av hur den offentliga upphandlingen har miljö anpassats. Regeringen bö r på basis av erfarenheterna ö verväga att fö reslå en ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling som bemyndigar rege-ringen att fö reskriva om närmare regler fö r hur miljö hänsyn ska tas vid upp-handlingen. Inom bö r skapas en interdepartemental arbetsgrupp under led-ning av Stadsrådsberedningen. Den ska ta till vara erfarenheterna från pilot-myndigheterna samt hålla ihop, utveckla och fullfö lja statsfö rvaltningens integ-rering av miljö arbetet. Varje departement måste ta ett aktivt eget ansvar fö r att åtgärda, driva på och fö lja upp miljö arbetet i samverkan med andra berö rda delar av regeringskans-liet. måste fö regå med gott exempel och t.ex. miljö anpassa sin upphandling. Statliga myndigheter bö r i sin årsredovisning till regeringen redovisa (RRV) bö r en sådan redovisning bö r växa fram successivt. Därfö r bö r de ovan nämnda pilotmyndigheterna även få i uppdrag att redovisa miljö arbetet i årsredovisningarna i samråd med RRV. På basis av erfarenheterna bö r regeringen ändra i fö rordningen (1993:134) om års-redovisning och anslagsframställan. bö r via regleringsbreven fö r 1997 få i uppdrag att bö rja bygga upp sin kompetens fö r att bedriva miljö revision och att samarbeta med pilotmyndigheterna om hur resultat från miljö arbete bö r redovisas i årsredo-visningarna. Sektorsmyndigheter som saknar krav på att avge en sektorsrapport om miljö -arbetet bö r få ett sådant krav via regleringsbreven med start . Regeringen bö r utforma ett miljö direktiv som ger kommitté er och utredningar i uppdrag att väga in och beskriva konsekvenserna fö r miljö n av sina fö rslag. Miljö arbetet har varit framgångsrikt på många områden, stö rre punktutsläpp har åtgärdats och miljö situationen har fö rbättrats på många håll i . Det åter-står ändå mycket att gö ra fö r att minska belastningen på miljö n till nivåer som är långsiktigt hållbara. Miljö problemen har ändrat karaktär. Från bö rjan var de främst orsakade av stö rre punktkällor. Det var lokala problem som kunde åtgärdas med krav på reningsutrustning och processändringar. är källorna till utsläppen många och mindre, och produkter och varor utgö r allt mer betydelsefulla källor till sprid-ning av fö rorenande ämnen. Orsakerna till miljö problemen är i stor utsträckning invävda i samhällsstruktu-ren, vilket ställer krav på nya åtgärdsstrategier och styrmedel. Genomgripande fö rändringar kommer att krävas fö r att genomfö ra en miljö anpassning av hela samhället. Miljö hänsyn behö ver komma in mycket tidigare i alla beslutspro-cesser. Detta synsätt har fått genomslag i internationella organ och har vid om miljö och utveckling i ställt sig bakom , en långsiktig handlingsplan med mål och riktlinjer fö r en hållbar ut-veckling. Rio-deklarationens fjärde princip säger "Fö r att uppnå en hållbar utveckling måste skyddet av miljö n utgö ra en integrerad del av utvecklingsprocessen och inte betraktas som något isolerat därifrån." En hållbar samhällsutvecklingen måste baseras på en effektiv och miljö anpas-sad användning av alla resurser, såväl naturresurser som mänskliga och ekono-miska resurser. Det innebär att hänsyn till miljö n samt ekonomiska och sociala faktorer måste integreras i alla verksamheter. Medlemsländerna i har rekommenderat ett arbete med samma inriktning och EU:s femte miljö hand-lingsprogram har integrering av miljö ansvar i alla verksamheter som grund-tanke. Av regeringsfö rklaringen från framgår under rubriken miljö n skall bli en tydlig och långsiktig prioriteringatt, Hotet mot miljö n är ett hot mot livet självt. Regeringens ambition är att skall vara en pådrivande internationell kraft och ett fö re-gångsland i strävan att skapa ett hållbart samhälle. De ekologiska kraven kan leda till nästa stora språng i tillväxten. Det krävs aktiva medborgare, men också en tydlig politik, fö r att främja ett ö kat krets-loppstänkande. Regeringen framhåller i sin proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposi-tion med fö rslag till riktlinjer fö r den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r /96, m.m.att Miljö politiken spelar en central roll i en strategi fö r ö kad sysselsätt-ning.....Det är i samspelet mellan en alltmer ambitiö s miljö politik och ett näringsliv som är berett till omvandling, som kan fö rnya redan etablerade näringar och finna nya framgångsrika verksamheter, vilka ger nya arbetstillfällen Samhällssektorernas miljö ansvar och dess innebö rd Den grundläggande innebö rden av samhällssektorernas miljö ansvar är att sam-hällets alla aktö rer i form av fö retag, enskilda, organisationer, politiska gruppe-ringar, myndigheter och hushåll ska verka bättre miljö och bidra till att de nationella miljömålen nås. aktö rer eller verksamheter, var fö r sig eller som grupp, fullgö r vissa funktioner i samhället. Olika samhällssektorer kan samspela och ö verlappa varandra. En och samma aktö r kan således ingå i flera olika samhällssektorer . Utifrån denna princip innebär detta ett ansvar fö r miljö n som går utö ver miljö -lagstiftningens krav. Det innebär att fö rsö ka gö ra rätt från bö rjan fö r att man själv eller andra ska slippa satsa på att åtgärda problemen när de blivit ett fak-tum. Innebö rden i begreppen samhällssektor och och sektorsmyndighet kan upp-fattas olika eftersom begreppen inte är entydigt definierade. Miljö vårdsbered-ningen menar att bristen på entydig definition inte får bli ett hinder fö r att ändå omsätta de principer och den grundläggande viljeyttring som och regeringen gett utryck fö r. Det är snarare angeläget att se till att det operativa arbetet kommer igång. slog tidigt fast samhällssektorernas generella miljö ansvar. I miljö -propositionen 87/88 nämns att hänsynen till miljö n måste genomsyra alla sam-hällssektorer. I propositionen En god livsmiljö 1990/91:90 står vidare att sek-torernas ansvar fö r miljö n och fö r vården av naturresurser innebär ett ansvar fö r såväl näringsidkare som myndigheter som driver verksamheter att anpassa sig till de fastlagda miljömålen. Regeringen säger i sin skrivelse till 1994/95:120 att miljö politiken fö rutsätter att miljö ansvar integreras i olika sektorer i samhället inom ramen fö r en helhetssyn på miljö problemen. Regeringen pekar också på de statliga myn-digheternas ansvar och att det är angeläget att beskrivningar av miljö konsek-venser systematiskt kommer in i ett tidigt skede i beslutsprocessen. Av den tidigare nämnda ekonomiska vårpropositionen (1995/95:150, sidan 94) framgår att insatserna fö r ett mer miljö anpassat näringsliv bö r fortsätta. Fö re-tagens miljö anpassning kan bidra till ö kad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är att driva på miljö arbetet inom olika sektorer. Sektorsansvaret fö r miljö frågorna måste ö ka. Staten och de statliga myndigheterna påverkar inte bara miljö n genom sin egen verksamhet utan också indirekt genom att få andra aktö rer i samhället att agera på ett sätt som kan påverka miljö n t.ex. som en fö ljd av regler och bidrag eller genom upphandlingen av varor och tjänster. Ett myndighets sektorsansvar innebär i korthet att myndigheten utifrån sin roll, sina befogenheter, mål och resurser, aktivt verkar fö r att olika verksamheter och aktö rer eller grupper av aktö rer med gemensamt syfte eller likartad verk-samhet inom samhällssektorn minskar sin miljö belastning. Det sker genom att bl.a. att driva på miljö arbetet bland de aktö rer (fö retag, organisationer och en-skilda) som verkar inom myndighetens samhällsområde och arbeta nära dem, initiera forsknings- och utvecklingsprojekt samt genom att ta fram underlag och fö reslå mål och styrmedel fö r miljö arbetet inom sektorn. Regeringen ger sek-torsmyndigheterna särskilda uppdrag avseende deras ansvar fö r miljö n. Gränserna mellan de statliga sektorsmyndigheternas och t.ex. näringslivet måste ändå hållas tydlig. Sektorsansvaret innebär t.ex. inte att sektorsmyndig-heterna fritt kan ö verfö ra ett kostnadsansvar på aktö rerna inom sektorn. Ett antal myndigheter har i sina instruktioner tilldelats ett särskilt sektorsansvar fö r miljö n. Dessa är de fyra trafikverken (, , farts-verket och ) samt de centrala myndigheterna fö r de areella näringarna (, och ). har ett miljö -ansvar inom sitt verksamhetsområde. Fö rsvarsmakten ska enligt sin instruktion väga in miljö aspekten på sin verksamhet under fredstid. har i skriften Samhällssektorernas ansvar fö r miljö n ut-vecklat innebö rden av samhällssektorernas ansvar och Miljö hänsyn internationellt i offentlig verksamhet Inom EU och i flera enskilda länder såväl inom som utom EU pågår arbete med att miljö anpassa den offentliga verksamheten. Utan att gö ra anspråk på en täckande redovisning lämnar vi några exempel på sådant arbete. Några EU-länder planerar pilotfö rsö k med miljö ledningssystem inom offentlig verksamhet. Bakgrunden är EU:s system fö r frivillig miljö styrning och miljö -revision - EMAS. Aktuella länder är (centrala myndigeter), (kommuner) och (lokala miljömyndigheter). har gjort det mö jligt fö r kommuner att registrera sig enligt EMAS genom ett officiellt kom-munanpassat system. Det brittiska miljö departementet (Departement of Environment, ) har an-tagit ett green housekeeping policy statement. Policyn utgö r även riktlinjer fö r miljö arbetet hos alla offentliga organ och myndigheter. Miljö arbetet ska fö r-bättras fortlö pande genom åtgärder på flera samhällsområden och upphand-lingen ska vara miljö anpassad. Departementet avser att bedriva miljö revision och bli certifierat mot den brittiska miljö ledningsstandarden BS 7750. avsåg att efterlysa ansö k-ningar om pilotprojekt analoga med kraven i EMAS (EUs system fö r frivillig miljö ledning och miljö revision) bl.a. inom offentlig fö rvaltning, kultur och idrott samt utbildningsväsende. Avsikten är att få fram erfarenheter fö r att eventuellt kunna utvidga EMAS till nya samhällsområden i samband med den ö versyn av systemet som ska ske 1998. Inom pågår ett arbete med samma inriktning. Medlemsländerna i har antagit en rekommendation om att regeringarna bö r integrera miljö hänsyn i den statliga fö rvaltningen t.ex. när det gäller driften av verksamheten och upp-handlingen. I genomfö rs projekt med EMAS fö r kommuner. I pågår ett projekt med att in-fö ra miljö ledningssystem. Där ska finnas en strategi fö r att bidra till en hållbar utveckling. Strategin ska leda till att man klarar eller ö verträffar de krav som miljö lagstiftningen ställer samt utvecklar och genomfö r ett miljö ledningssystem. Av material från Environment , som motsvarar Miljö departe-mentet/i , framgår att integreringen fokuserar på de interna fö rhållandena t.ex. energibesparing, fastighetsskö tsel, upphandling, re- ning av utsläpp från egna värmepannor, resor och avfallshantering. De nationella revisionsorganen (Supreme Audit Institutions, ) i varje land, där är , samarbetar i en internationell sam-manslutning (INTOSAI) som bl.a. arbetar fram gemensamma standarder och metoder fö r revisionsarbetet. behandlades frågan om miljö re-vision vid en konferens i . Konferensen resulterade i att INTOSAI fortlö - pande kommer att ta fram praktiska vägledningar fö r miljö revision. INTOSAI rekommenderade sina medlemmar att utifrån sina mandat bedriva miljö revision, identifiera miljö kostnader och miljö skulder samt rapportera och offentliggö ra dem. SAIs bö r också främja myndigheternas arbete med att samla in och redo-visa information om miljö kostnader och miljö nytta och när det är lämpligt revi-dera denna information. Flera länder arbetar också med att miljö anpassa den offentliga upphandlingen. Här fö ljer några exempel. I har Miljö - och energiministeriet gått ut med ett cirkulär om miljö - och energihänsyn vid statliga inkö p (nr. 26 av ). Det riktar sig till samtliga statliga institutioner och statsägda eller statskontrollerade verksam-heter (bolag) och innebär att dessa ska ställa miljö krav vid inkö p av varor och tjänster, på samma sätt som krav ställs på pris, kvalitet, leveransbetingelser m.m.. Avsikten är att ta in kraven i Lov om miljøbeskyttelse. Myndigheterna och bolagen ska enligt cirkuläret utarbeta en handlingsplan fö r hur miljö anpass-ningen av inkö pen ska ske och hur detta lö pande ska dokumenteras. En hand- bok fö r energi- och miljö anpassad inkö pspolitik i det offentliga har getts ut. Miljö styrelsen i har gett ut råd om grö nne indkøbfö r vissa varugrupper. I har det brittiska miljö departemenetet () antagit en guide fö r miljö anpassad upphandling Selling to . innehåller en policy fö r miljö anpassad upphandling och riktlinjer fö r att ställa krav på leverantö rerna. har antagit den s.k. kretsloppshushållningslagen fö r undvikande, åter-vinning och omhändertaganda av avfall. Enligt den ska myndigheterna på fö r-bundsnivå vid sin upphandling kontrollera om sådana produkter kan användas som har lång livslängd och är reparationsvänliga, återvinningsbara eller går att återanvända. Vid jämfö relse med andra liknande produkter bö r de leda till alst-ring av mindre avfall eller mindre stö rande avfall eller framställas ur avfall. naturvårdsverk Umweltbundesamt () arbetar med miljömärk-ning och miljö påverkan från produkter och gett ut , som ofta hänvisar till kriterierna fö r det tyska miljömärket, Blå ängeln. På fö rbundsnivå har myndigheternas uppkö pare en arbetsgrupp. I finns regler om miljö hänsyn i fö rordningen fö r byggväsendet. Arbetet med miljö kriterier pågår i flera kantoner. Bland annat har gett ut en rap-port om miljö anpassad upphandling av kontorsmaterial avseende fler än 200 produkter. I har det amerikanska () ålagts att sätta samman riktlinjer fö r att underlätta en miljö anpassad offentlig upphandling. Presidenten har utfärdat fö rordningar enligt vilka varje federal myndighet ska utarbeta mål fö r att eliminera och reducera uppkö p av särskilt miljö farliga produkter. De ska helst välja produkter av återvunnet material. Integrering av miljö hänsyn inom statsfö rvaltningen Miljö politiken syftar till att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget av naturresurser så att de kan utnyttjas lång-siktigt samt skydda natur- och kulturlandskap (prop 1990/91:90). Fö r att precisera vilka resultat man vill uppnå inom olika områden har rege-ringen och fastlagt nationella miljömål. Regeringen fö reslår i proposi-tioner medel fö r att nå dessa. Myndigheterna har sedan i uppgift att genomfö ra de beslut som och regeringen De statliga myndigheternas uppgifter och ramarna fö r deras verksamhet läggs fast i verksfö rordningen, deras instruktioner och i regleringsbreven. Verksfö rordningen1 (1995:1322) 7 § fordrar att myndighetens chef ska bedriva verksamheten fö rfattningsenligt och effektivt. Chefen ska då bl.a. beakta de krav som ställs på verksamheten med hänsyn till total-fö rsvaret, regionalpolitiken och miljö politiken" Ovanstående krav anser vi stämmer väl med beslut om samhällssek-torernas generella miljö ansvar och att myndigheterna ska ta sin del av detta. Kravet gäller när regeringen fö reskriver detta i myndighetens instruktion eller i någon annan fö rordning. får myndigheterna ett regleringsbrev i vilket regeringen talar om vad myndigheten ska uppnå. innehåller uppgifter om vilka ekono-miska medel som myndigheten får använda och till vad. Här lämnar regeringen också uppdrag som myndigheten ska redovisa tillbaka inom utsatt tid. Uppdragen kan ha miljö inriktning, t ex har Fö rsvarets materielverk har haft i uppdrag att ta fram en miljö policy fö r sin verksamhet och redovisa den till den 1 och ska till den 1 utforma en miljö redovisning och ett miljö program miljö påverkan från sin verksamhet och sina beslut. Regeringen har, som sagts, tilldelat vissa myndigheter ett särskilt ansvar fö r miljö n utö ver det generella miljö ansvaret, ett så kallat sektorsansvar. Detta ansvar är då inskrivet i myndighetens instruktion. Ett exempel är instruktion (1992:1467) enligt vilket myndigheten som en av sina huvuduppgifter ska främja ett miljö anpassat vägtrafiksystem och en miljö an-passad fordonstrafik. 1Verksfö rordningen (1995:1322) bö rjade gälla . Den tidigare verksfö rordningen (1987:1100) upphö r att gälla . I båda fö rord-ningarna finns bestämmelser om att i verksamheten beakta miljö politiken. Ska det bli kraft i och resultat från sektorsansvaret fö r miljö n såväl som i det generella miljö ansvar som varje myndighet har, måste miljö hänsynen genom-syra myndigheternas dagliga verksamhet på ett naturligt och självklart sätt, miljö arbetet måste integreras i deras verksamhet. Dagsläget för miljöarbetet inom de statliga myndigheterna Miljö vårdsberedningen har bl.a. i uppdrag (Dir 1995:22) att fö reslå konkreta åtgärder fö r att nå en hållbar samhällsutveckling. Beredningen ska verka fö r att integrera miljö ansvar och miljö hänsyn i samhällssektorerna och lämna fö rslag på hur regeringens styrning av sektorsmyndigheternas miljö ansvar kan utveck-las. Som ett underlag till detta uppdrag fick Statskontoret i uppdrag att gö ra en fö rstudie om utvecklingen av miljö ledning inom statsfö rvaltningen. redovisade denna fö rstudie . Den baserar sig på 15 intervjuer i sju statliga myndigheter (två länsstyrelser och fem centrala sektors-myndigheter). Enligt Statskontoret vore det lämpligt att myndigheterna i analogi med närings-livet infö r miljö ledningssystem. Detta jämte ett väl avvägt fö rändringstryck från statsmakternas sida skulle enligt Statskontoret blåsa liv i tillämpningen av verksfö rordningens krav på att myndigheterna i sin verksamhet ska beakta miljö politiken. Detta krav lämnar ö ppet fö r olika tolkningar. Av underlaget framgår också att positionerna i miljö arbetet bö r flyttas fram successivt genom en utveckling av regleringsbreven och ibland också av myndigheternas instruk-tioner. Utö ver Statskontorets rapport har Miljö vårdsberedningen gått ut till 53 statliga myndigheter inom samtliga departementsområden med en enkät om deras hän-synstagande till miljö n. Nitton myndigheter ansåg sig ha ett miljöansvar, men av varierande skäl. Verksförordningens krav på att beakta miljöpolitiken hän-visar enbart en mindre mängd myndigheter till trots att detta krav är giltigt för de flesta av de som tillfrågats. Se bilaga 2. Vissa myndigheter har påbörjat ett strukturerat miljöarbete och tagit fram miljö-policy, miljömål och handlingsprogram t.ex. Försvarsmakten, och . Några till har startat och tillsatt arbetsgrupper med uppgift att förbereda ett sådant arbete. Merparten har däremot ännu inte startat. Några myndigheter har i regleringsbreven fått i uppdrag att ta fram en miljö -policy och ett miljö program fö r att genomfö ra miljö policyn. Exempel på detta är och Fö rsvarets materielverk.