sou · GKB392 · 1997-01-01 00:00:00 — Drivkrafterna för dessa förändringar är starka och det finns inget behov av att föreslå ytterligare åtgärder för att stärka användningen av informa- tionsteknik i det interna arbetet inom olika myndigheter och organisationer på miljö- området. En ökad användning av IT i det breda miljöarbetet förutsätter en allmän kompetens- höjning och ökad tillgång till datorer för alla människor. Endast då kan IT utnyttjas fullt ut i miljöarbetet utan att komma i konflikt med demokratins krav. En sådan ut- veckling kan också innebära att miljöarbetet kan utföras med en minskad miljöbe- lastning genom att färre transporter används och att pappersförbrukningen minskar. Det krävs dock en medveten satsning från dem som arbetar med miljövård. De flesta studier visar att IT inte direkt leder till minskad resursförbrukning utan istället till intensivare kontakter. När det gäller utbytet av digitala data och information om miljön mellan olika aktörer är utvecklingen långsam och det finns behov av åtgärder för att öka utbytet och an- vändningen av digital miljöinformation. Utbytet av data och information om miljön bromsas främst av följande · oklar tillgång till och höga priser på miljödata ·osäkerheter om datamodeller och beskrivningar av data ·bristande information om vilka data och vilken information som finns tillgängli- ga. En ökad användning av informationsteknik, enligt de förslag som redovisas i kapitel 9, kan minska de två senaste hindren. Det första hindret kan endast rivas genom att reglera tillgången till och prissättningen av miljödata. () har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till principer för prissättning av informa- tionstjänster inom den offentliga sektorn (RRV 1995:64, Principer för prissättning av informationstjänster). Den föreslagna principen innebär att avgifterna på uttagen ska beräknas så att samtliga kostnader för att framställa och distribuera uttagen ska täck- as. RRV:s övervägande berör endast avgiftsbelagda uttag. Gällande regler och praxis för att avgiftsfritt tillhandahålla information har inte ifrågasatts. En grundregel inom miljöarbetet bör vara marginalprissättning. Detta innebär att för data som tagits fram med offentliga medel betalar en ny användare endast för distri- butionskostnaden. När data görs tillgängliga via datanätverk kan denna kostnad bli så låg att det inte är meningsfullt att ta ut någon betalning för sådan uttag som kan göras direkt. Denna princip är rimlig om man utgår från att myndigheterna inom miljöom- rådet inom ordinarie verksamhet har till uppgift att ta fram miljöinformation. Då är uttagskostnaden redan täckt av ordinarie anslag och endast distributionskostnaden behöver finansieras. Alternativt kan man argumentera för att en ökande tillgång till data och information om vår miljö har ett värde i sig och därför bör vara gratis. Miljöinformation som har vidareförädlats och anpassats till en speciell målgrupps behov bör även kunna säljas till marknadspris, oavsett om informationen förmedlas via Internet eller som trycksak. Basdata om vår miljö utgör en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Sådana data behövs för ett ökande antal beslut av en mängd olika aktörer. Om staten i olika sammanhang producerar sådana data bör staten också göra data tillgängliga för alla aktörer. Om olika aktörer av kostnadsskäl eller av andra orsaker inte utnyttjar sådana data kan det ge beslut som är felaktiga och ger onödigt stor negativ miljöpå- verkan. Det finns också en risk att miljöåtgärder genomförs som inte behövs eller är onödigt dyra. Satsningar på lätt tillgängliga data om miljön är därför lika angeläget som att utveckla annan infrastruktur. Ökad tillgänglighet till sådana data kan bidra till att beslut fattas effektivare och med större hänsyn till hur miljön påverkas. Tillgången till data och information är en maktfråga. Den som ensam har tillgång till primärdata av hög kvalitet är den enda som kan göra kompetenta tolkningar. Inneha- vet av sådana data gör det möjligt att påverka beslut och kan användas som motiv för att söka ytterligare medel för den egna verksamheten. Detta gäller såväl enskilda forskare som organisationer. En ökad tillgänglighet till miljödata och en låg och kon- kurrensneutral prissättning av data leder till att fler personer kan analysera och be- skriva vår miljö. Detta skapar möjligheter för ett bredare och effektivare miljöarbete. Toppledarforum är en arbetsgrupp för verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning med stöd av informationsteknik och har bl.a. publicerat en rapport med titeln för samverkan (Statskontoret, 1995). De slutsatser som redovisats gäller till stora delar också för IT i miljöarbetet. Inom följande områden föreligger enligt rapporten behov av policy, riktlinjer och regler: De största möjligheterna att uppfylla de ställda kraven finns i att: ·utnyttja befintliga datakällor bättre ·förbättra sökbarhet, tillgänglighet och kvalitet ·förbättra villkoren för åtkomst och dataflöden. De största hindren eller problemen finns i: ·bristen på initiativ och översikt för att använda gemensamma resurser ·kompetens att söka, förstå och rätt använda data ·kvaliteten i dokumentationen av datalagren ·villkoren för att ta del av data: legala, prismässiga och upphovsrättsliga hinder ·sårbarheten i informationsförsörjningen. Konflikter om upphovsrätt är mindre vanliga enligt en uppgift från justitiedeparte- mentet som refereras av Toppledarforum. För författningar, beslut och yttranden av svenska myndigheter samt officiella översättningar av sådana gäller inte upphovsrätt. Däremot gäller upphovsrätt för kartor. För katalog, tabell eller motsvarande finns ett skydd mot kopiering. Det kan tillämpas även på offentliga register, dock inte för en- skilda uppgifter eller mindre delmängder av registret. Vad gäller legala frågor och övergripande principfrågor bör miljövården följa den allmänna utvecklingen. Hindren inom dessa områden är inte avgöran- de för användningen av informationsteknik i miljöarbetet. De åtgärder som kan be- hövas kräver och kommer troligen att drivas fram av andra samhällsintressen än miljöarbetet. Regeringen har i proposition. 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla an- vändningen av informationsteknik formulerat en plan för utvecklingen inom rätt- sområdet som, om den genomförs, kommer att täcka miljöarbetets behov. IT- utredningen har i sitt betänkande (SOU 1996:40) lämnat förslag till rättslig reglering av bl.a. myndigheters hantering av elektroniska dokument och elektroniska an- slagstavlor. Förslagen underlättar genomförandet av de åtgärder som presenteras i kapitel 9 nedan. Detta kapitel är ett försök att beskriva en tänkbar verklighet . Ambitionen är att beskriva den utveckling som pågår inom informationstekniken och visa vad resul- tatet kan bli . Det normala sättet att förmedla data och information om miljön är via Internet. Mer omfattande material skrivs fortfarande ut på papper. Det är lättare att läsa tryckt text och överblicken blir bättre än på en datorskärm. Kostnaderna för datorer och enkla nätanslutningar är sådana att även privatpersoner och små ideella organisationer ut- nyttjar dessa möjligheter. Basdata och grundläggande information om miljön är gratis liksom att söka informa- tion på nätet. Tidsserier för alla viktiga miljövariabler finns enkelt tillgängliga, även om det numera också är möjligt att söka direkt i flertalet miljödatabaser. Det finns en ökande mängd betaltjänster som säljer bearbetad information för speciella ändamål. Navet inom miljövårdens informationshantering är Svenska miljönätet som innehål- ler länkar till grundläggande data och information, som författningar och allmänna råd. och andra ger fortfarande ut ett antal böcker om vår miljö. Hu- vuddelen av informationen hämtas dock via nätet och trycks lokalt vid behov. Miljönätet gör det möjligt att snabbt plocka fram aktuell miljöinformation i olika si- tuationer. Den enkla tillgången till information uppskattas också av högre tjänstemän och politiker som direkt kan söka den information de behöver. Det gäller både myndighetsinformation och olika sammanställningar om miljösituationen i landet. Det är vanligt att chefen själv gör sina OH-bilder för presentation eller kanske gör en presentation direkt från en bärbar dator med en projektor som ansluts direkt till da- torn. Svenska miljönätet används flitigt i skolundervisningen för att hämta referensmateri- al. Eleverna kan själva gå in och söka information i samband med olika övningsupp- gifter. På gymnasienivå kan olika dataserier hämtas och användas direkt i undervis- ningen. Allmänheten kan söka information hemifrån eller via bibliotek och andra offentliga platser. Miljönätet är ett viktigt komplement till kommunernas miljöinformatörer och i det fortsatta arbetet med spelar nätet en viktig roll. Interaktiva tillämp- ningar blir allt vanligare och gör det lättare att nå miljöinformation som direkt belyser specifika frågor. Den goda tillgången till data och information har breddat och intensifierat miljödebat- ten. Det är enkelt för olika medborgargrupper att samla underlag för att bely- sa olika beslut. Information som var svår att nå är åtkomlig till ringa kostnader. Det har också blivit enklare för forskare på de mindre högskolorna att snabbt få tillgång till data och göra egna analyser. Miljönätet har därför bidragit till en breddning av miljöarbetet. Även om delar av den miljöinformation som hämtas via miljönätet är kvalitetsdekla- rerad ställs fortsatt höga krav på goda grundkunskaper för att kunna använda det sto- ra informationsutbudet på ett bra sätt. IT ger också nya möjligheter att utveckla miljöpedagogiken. Multimedia är en viktig del i miljöundervisningen och för produktion av referensmaterial. Distansundervis- ning med hjälp av konferenssystem och PC-baserad videoutrustning blir allt vanliga- re. Grundundervisningen har blivit bättre genom att referensmaterialet är mer lättill- gängligt då det presenteras med multimedia på CD-skivor eller kan hämtas på Inter- net. Kortare specialkurser kan hämtas hem via miljönätet, kompletta med bilder, ljud och video för att läsas in vid lämpligt tillfälle. Lärarkontakterna sköts till viss del via elektroniska konferenssystem. En fältdator med inbyggt CD-läsare gör det möjligt att i fält ta med 100 000-tals sidor med referensmaterial som också innehåller ljud och rörliga bilder. GPS-tekniken gör det möjligt att direkt föra över observationsdata till GIS-system. Fältanteckningar kan göras direkt med datorn. Inom miljöadminstrationen har pappersflödet mellan olika aktörer minskat tack vare en ökad användning av elektroniska dokument för ansökningar och andra skrivelser. Skrivborden är dock i många fall fortfarande täckta av lokalt tryckta papperskopior av de elektroniska dokumenten. Olika verksamheter och miljömål följs normalt upp genom att rapporter sänds via datornätverk. I samband med att en uppföljning/utvärdering påbörjas skapas ett rap- porteringsformulär som publiceras på Internet. De ifyllda formulären skickas sedan via nätet till den som ansvarar för uppföljningen/utvärderingen som sedan kan sam- manställa resultaten direkt i en databas. Detta har minskat pappersflödet och givit snabbare rapporteringar. Underlag för den kommunala översiktsplaneringen finns numera tillgängliga via In- ternet i de flesta län. Det finns också enhetliga begrepp för hur olika företeelser ska beskrivas i de kommunala översiktsplanerna. Detta har underlättat det regionala sam- arbetet. Länsstyrelser och kommuner byter numera en allt större mängd planerings- underlag via datornätverk. Mycket av de förändringar som skett inom miljöarbetet föl- jer ett allmänt mönster. Utvecklingen vad gäller IT i miljöarbetet har dock gått snab- bare än inom många andra områden. Det finns fyra viktiga orsaker till detta: ·uppbyggnaden av Svenska miljönätet ·principbeslutet att dey skall vara kostandsfri tillgång till basdata och grundläg- gande information om miljön ·en allmänt accepterad begreppsapparat för att beskriva den yttre miljön ·IT har varit en prioriterad del av det interna miljöarbetet hos många aktörer. Den ökande användningen av informationsteknik inom miljöarbetet har också med- fört en minskad resursförbrukning. En viss del av den möjliga miljöförbättringen har dock använts till intensivare kontakter mellan olika aktörer. Detta har lett till en högre kvalitet i miljöarbetet och ett snabbare genomslag för nya krav och arbetssätt vilket givit de största miljövinsterna. De största resursvinsterna har gjorts på följande områ- den: ·minskad produktion och transport av trycksaker ·personresor har delvis ersatts av konferenssystem och videokonferenser. ·faxens försvinnande och den ökande användningen av e-post Många aktörer inom miljöområdet med i spetsen har medvetet sat- sat på ny informationsteknik som har gett tydliga miljövinster. Genom att tidigt ta fram och dokumentera ett antal goda exempel där informationsteknik verkligen ger mindre miljöbelastning har stimulerat andra att följa efter. 9 Förslag till åtgärder Svenska miljönätet ska ge överblick över data och information om den svenska mil- jön. Ambitionen är att göra det lätt att hitta data och information genom att skapa ett antal tjänster för informationssökning samt att skapa enhetliga principer för publice- ring av svensk miljöinformation på Internet. Ambitionen kan liknas vid att skapa ett Intranet, dvs. ett koncerngemensamt nät för data och information. Svenska miljönätet ska på frivillig basis skapa en sådan struktur för dem som arbetar med miljöfrågor i . Miljövårdsarbetet har inga företagshemligheter att skydda och nätverket kan därför till sin huvuddel vara öppet. Det är tekniskt möjligt att länka miljönätet till interna nät som EIONET och myndighetsinterna nät. Dessa länkar kommer dock en- dast att kunna användas av de personer som är behöriga. Det finns stora fördelar för användare som har tillgång till interna nät att endast be- höva söka information i ett enda nätverk. Myndigheter och andra med interna nät har därför goda motiv för att skapa länkar mellan de egna näten och Svenska miljönätet. Svenska miljönätet bör innehålla fyra delar: En katalog med länkar till kvalitetsgranskade WWW-sidor med data och infor- mation av intresse för svenskt miljöarbete. Det bör också finnas länkar till andra kata- loger, inom och utanför som är av intresse för miljöarbetet. Layout och grundläggande definitioner och termer bör vara enhetliga inom denna katalog. De offentliga delarna av EIONET (European Environment Information and ) ska vara länkade till katalogen. Terminologi och överföringsformat ska bygga på gällande standarder och bör i möjligaste mån anpassas till den databaskata- log (CDS) som utvecklas av EEA. En databaskatalog med beskrivningar av alla be- tydande källor med data om svensk miljö bör också finnas. Denna katalog bör över- sättas till engelska. Katalogen bör ha två nivåer, en detaljerad och en översiktlig. Användaren avgör själv vilken nivå som används och det ska vara enkelt att byta mellan de olika nivåerna. Den detaljerade nivån har som målgrupp de som arbetar med offentligt eller ideellt miljöarbete, personer inom näringslivet som har ansvar för miljöfrågor, studerande och forskare inom miljöområdet. Den översiktliga nivån vänder sig till personer i offentlig eller privat verksamhet som arbetar med miljöfrågor, skolung- dom och media. Huvuddelen av katalogen skrivs på svenska. Det internationella miljösamarbetet blir allt viktigare och det är viktigt att utländska miljöarbetare kan få tillgång till svenska erfarenheter. Delar av katalogen bör därför översättas till engels- ka. För att underlätta sökning bör det finnas tre olika sökträd på katalogen: ·ämne, art eller biotop De tre ingångarna, ämnesingången (bly eller talgoxe), verksamhetsingången (industriell verksamhet, jordbruk, skogsbruk) och problemingången (försurning, eutrofiering, ozon i enlighet med 13 hotbilder) möts i gemensam- ma beröringspunkter till vilka man kan komma oavsett vilken väg man väljer. Det bör också finnas omfattande korsreferenser mellan de olika sökträden. Om kadmium (Cd) väljs som exempel på ämne, kan man via ämnesingången finna Cd-användningen, upptag via gröda, rörlighet i ekosystemen, miljömedicinska aspek- ter på Cd. Via verksamhetsingången, t ex verksamhetsområdet jordbruk, kan man också nå kunskap om Cd, dess spridning, risker m.m. och likaså via problemområdet försurning kommer man in på metallers rörlighet, användningsområden och risker. Två underkataloger sorterade efter geografiskt område och organisation bör också finnas som ett komplement till de tre träden. Miljönätet innehåller länkar till olika datorer som finns hos de organisationer som deltar i miljönätet. Ajourhållning och annat underhåll av miljöinformation sköts av dessa organisationer. Miljönätet är därför för sin framgång beroende av att de viktiga organisationerna inom miljöarbetet utvecklar sin förmåga att göra miljöinformation tillgänglig via Internet. Vissa åtgärder för att påskynda denna process hos statliga myndigheter redovisas i de följande avsnitten. En sökmotor och en databas som innehåller allt som publicerats om svensk miljö i digital form. Sökning bör kunna göras på såväl offentliga som privata delar av Internet och andra datanätverk. Med hjälp av denna ska det vara möjligt att finna allt som publicerats om svenska miljöfrågor. Det är lämpligt att låta databasen omfatta miljöinformation från alla de nordiska länderna. Tjänsten byggs upp genom att en databas skapas där sökbara index finns med allt som publiceras med anknytning till svensk miljö. Innehållet i denna databas kan inte kvalitetsgranskas och data kommer att insamlas med automatiska metoder. Ägare av kommersiella databaser med miljöinformation bör erbjudas möjlighet att redovisa sin information via denna databas. Det kan gå till så att de gör nyckelord och sammanfattningar sökbara genom att skicka en indexfil till Svenska miljönätet med regelbundna uppdateringar. På liknande sätt kan myndigheter länka sina egna interna informationsservrar till Svenska miljönätet. Den som önskar kan sedan hämta hela dokumentet mot betalning enligt normal taxa eller efter särskild överenskom- melse. Elektroniska konferenser om miljö och miljöarbete. Svenska miljönätet bör er- bjuda möjligheter att diskutera miljöarbetet via elektroniska konferenssystem. Det pågår en snabb utveckling av konferenssystem för Internet. finns det flera sådana system på marknaden. Systemen bygger ofta på etablerade protokoll (HTML, NNTP) och användaren behöver bara en webklient (NETSCAPE eller an- nan) och/eller ett program för elektronisk post. Miljönätet bör fungera som värd för ett stort antal konferenser inom miljöområdet. Även regionala och kommunala konferenser bör kunna finnas på nätet för att under- lätta för användare som vill följa flera olika konferenser. Marginalkostnaderna för ytterligare konferenser kommer sannolikt att vara mycket låg och tjänsten bör vara gratis. En katalog med e-postadresser till dem som arbetar med miljövård i . Svenska miljönätet bör drivas i projektform med medverkan från bl.a. , , kommunförbunden, univ- ersitetsbiblioteken och ideella organisationer. Projektet bör utforma regler för hur miljöinformation ska redovisas och hur de inledande sidorna ska utformas för att materialet ska få finnas med i nätverket. De medverkande organisationerna ska publi- cera speciella förstasidor som används för länkning till den gemensamma katalogen. För att en organisation ska få medverka måste det finnas en minsta mängd informa- tion av god kvalitet som ajourhålls enligt vissa regler. Miljönätet bör kunna utvecklas till en informell ackreditering av svensk miljöinformation på Internet. När det gäller kvalitetsbedömning av miljödata bör miljönätet tillämpa de regler som använder för datavärdar. 1995/96:125 nämns att re- geringen kommer att ge i uppdrag att i samråd med Kommunför- bundet utarbeta ett förslag till utformning av kvalitetsdeklarationer för miljödata och miljödatabaser. När detta förslag är antaget bör det självfallet också vara styrande för miljönätets kvalitetsbedömningar. Miljönätet har som huvudsyfte att öka tillgängligheten till data och information om den yttre miljön. Information om olika kemiska ämnen som kan påverka miljön bör också finnas på miljönätet. Miljönätet kan även byggas ut till att innehålla informa- tion om miljö och hälsoskydd samt miljöanpassad upphandling. Utbyggnadstakten inom ytterligare områden bestäms i första hand av i vilken takt myndigheter och and- ra inom dessa områden gör relevant information tillgänglig via Internet. För att snabbt bygga upp ett nät av god kvalitet bör ekonomiskt stöd utgå till de or- ganisationer som kvalificerar sig för att medverka i nätet. Stödet bör utgöras av ett engångsbelopp och avse kostnaderna för att anpassa befintlig information till de reg- ler som utformas av Svenska miljönätet. Stödet utbetalas i efterhand och endast om materialet godkänts för att ingå i miljönätet. Ekonomisk ersättning kan också betalas till ägare av kommersiella databaser för att de ska göra sina baser sökbara via Svens- ka miljönätet. När nätet har uppnått en viss storlek bör den fortsatta driften ligga på Naturvårdsver- ket som till sitt stöd bör ha ett miljöinformationsråd som ska vidareutveckla reglerna för Svenska miljönätet. kommer även under uppbyggnadsfasen att ha en viktigt roll för att miljönätet ska bli en framgång och blir redan från början en av de viktigaste medlemmarna i miljönätet. Svenska miljönätet bör verka för att enhetliga datamodeller (begrepps-modeller) för miljödata används. bör få fortsatt ansvar för att utveckla och under- hålla sådana datamodeller inom miljöområdet. har utvecklat en referensmodell, som är en generell datamodell för beskrivning av olika typer av miljödata. De miljödatabaser som utvecklas vid bygger på denna modell. Referensmodellen följer det nordiska för- slaget till hur miljödata ska beskrivas (Nordic Concept for , , 1993). Inom EEA har ett arbete påbörjats med att definiera datamodeller för det europeiska datautbytet inom miljöområdet. Det svenska arbetet med datamodeller inom miljö- området bör i möjligaste mån anpassas till dessa standarder. och andra nor- diska länder arbetar för att den nordiska modellen för miljödata ska påverka EEA:s datamodeller. Förslag till organisation av Svenska Miljönätet Projektstyrelsen utses av Miljövårdsberedningen och ska leda arbetet med att bygga upp Svenska Miljönätet. Projektstyrelsen får en beställarroll gentemot projektgrup- pen och rapporterar direkt till beredningen som genom sin sammansättning represen- terar de viktigaste grupperna inom miljöarbetet. Projektgruppen består av tre personer och har det operativa ansvaret för att bygga upp miljönätet. Projektgruppen upphandlar driften av den eller de datorer som be- hövs för att driva miljönätet. Projektgruppen leder arbetet i de olika råden och deltar i de olika konferenser som lämnar synpunkter på miljönätets innehåll. Projektgruppen genomför uppbyggnaden av miljönätet i egen regi eller med konsultinsatser beroende på vad som blir mest kostnadseffektivt. Projektgruppen bör etablera ett intimt samar- bete med de forsknings- och myndighetsbibliotek som har utvecklat en kompetens inom miljöområdet. har en nyckelroll och bör innehålla representanter från centrala verk, kommuner, länsstyrelser, privata företag, universitetsbibliotek och ideella or- ganisationer. har som främsta uppgift att bevaka att miljönätet utfor- mas så att det utvecklas till ett stöd för miljöarbetet. utses av Projekt- styrelsen. ger synpunkter på den tekniska utformningen av miljönätet och delta- garna utses av projektgruppen. diskuterar innehållet och utformningen av materialet på miljönätet. Deltagarna utses av projektstyrelsen på förslag från de organisationer som lämnar bidrag till miljönätet. Deltagarna bör komma från statliga myndigheter, företag, ideel- la organisationer och universitet/högskolor.