sou · GKB3145d1 · 1997-01-01 00:00:00 — Den danska modellen med sabbatsår är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i form av tjänstledighet, som riktar sig till sysselsatta löntagare vilka är berättigade till ersättning från arbetslöshetskassan. Tjänstledigheten kan även beviljas arbetslösa. Den tjänstledige måste vid starten för tjänstledigheten och vara ansluten till en statligt godkänd arbetslöshetskassa. Den som vill ta tjänstledigt måste ha varit sysselsatt på arbetsmarknaden . Tjänstle- digheten överenskoms mellan arbetstagaren och arbetsgivaren och kan vara upp till . Det statliga bidraget till den tjänstledige utgör för fullt försäkrade av ersättningen från arbetslöshets- kassan (fr.o.m. ). Tjänstledigheten i sam- band med sabbatsår är en försöksverksamhet som löper ut . Syftet är bl.a. att så långt möjligt tillsätta de lediga tjänsterna med Några aspekter på kortare arbetstid Det danska försöket är således en annan form av arbets- tidsförkortning än den tyska, nämligen att arbetstiden ses i ett yrkes- livsperspektiv. Möjligheten till tjänstledighet har från 1996 utnyttjats av omkring 311 000 personer. Merparten av dessa, cirka 195 000, använde ledigheten till studier och barntillsyn. Av de som använde ledigheten till studier var arbetslösa och 2/3 kvin- nor. Den stora merparten av de som använde ledigheten till barntillsyn är kvinnor, . Av de som använde ledigheten till barn- tillsyn var arbetslösa. (- evaluering af orlovsordning- erne, 1996) I inleddes ett lokalt försök med arbetsdelning. Tre heltids- anställda gavs möjlighet att dela sina arbeten med en arbetslös. Syste- met fungerade på så sätt att de tre lönerna slogs ihop med den arbetslö- ses A-kasseersättning. De gemensamma inkomsterna delades därefter i fyra lika delar. Uppdelningen gav dessa fyra en nästan hel inkomst, samt ledigt . Modellen skapade inte nya arbetstillfällen, men bjöd in människor som stod utan arbete till delaktighet i arbetsli- vet. Försöken avslutades i.o.m. /96 då den danska rege- ringen genomförde en åtstramning gällande bestämmelserna för tjänst- ledighet med betalning. De nya reglerna innebar att det inte längre var möjligt att ta ut tjänstledighet än tretton sammanhängan- de veckor. I finns ett gemensamt samarbetsorgan för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer; Stichting van de Arbeit. Denna organi- sation utformar bl.a. rekommendationer till arbetsmarknadens parter angående innehållet i kollektivavtal. publicerade organisationen en sådan rekommendation med syftet att öka förutsätt- ningarna för deltidsarbete samt skapa en ökad flexibilitet i arbetstidens förläggning och omfattning. Genom att på lokal nivå genomföra olika typer av arbetsdelning, bero- ende på den faktiska situationen i olika sektorer och branscher, hoppas man att förutsättningarna för en högre sysselsättning ökar. skulle flexibiliteten inom företaget förbättras. Möjligheter bör ges åt individen att både förlänga och förkorta sin arbetstid beroende på Några aspekter på kortare arbetstid Över livscykeln är det troligt att dessa behov skiftar och följaktligen bör arbetstagaren ges möjlighet att påverka sin arbetstid. Stichting van de Arbeit uppmanar parterna till en positiv inställning till denna förändring eftersom både verksamheten och arbetstagaren gynnas av en ökad flexibilitet, under förutsättning att en rätt balans mellan önskemålen kan uppnås. På kort sikt kan dessa rekommendationer uppfyllas genom att öka möjligheterna till deltids- arbete. har deltidsarbetet ökad betydligt i och i ett internationellt perspektiv är nu andelen deltids- arbetande mycket hög. Stichting van de Arbeit rekommenderar vidare att arbetsmarknadens parter inför regler i kollektivavtalen som medger arbetstagarens rätt att i så stor utsträckning som möjligt få sitt önskemål om arbetstider tillgodosett, vare sig det gäller en tillfällig eller permanent förändring. Vi kan till att börja med konstatera att arbetstidsförhållandena på den svenska arbetsmarknaden till stora delar bestäms genom kollektivavtal, vars bestämmelser om arbetstid i varierande grad avviker från arbets- tidslagens regler. Avvikelser från arbetstidslagen är som tidigare nämnts möjliga genom att lagen är dispositiv till förmån för kollekti- vavtal som slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation. Den arbetstid som är reglerad i de olika kollektivavtalen är som regel betydligt kortare än vad som följer av arbetstidslagen. Undantagsvis förekommer längre arbetstid än vad som följer av arbetstidslagen. Som vi tidigare påpekade var det först genom arbetstidslag som lagstiftningen kom att omfatta en större del av arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter förfogar således över arbetstidslagen. Lag- stiftaren har angivit i lagen att rätten att disponera arbetstidslagen tillkommer den centrala arbetstagarorganisationen. I vissa fall tillkom- mer denna rätt även den lokala arbetstagarorganisationen. De avvikel- ser från arbetstidslagen som får göras genom lokala avtal är dock begränsade . De kan gälla högst en månad från avtalets ingående. De centrala arbetstagarorganisationerna överför ofta genom kollekti- vavtal sin rätt till de lokala arbetstagarorganisationerna. De fackliga organisationerna kan vidare genom en intern befogenhetsfördelning i praktiken ge den lokala fackliga organisationen en ställning som ger Några aspekter på kortare arbetstid den en rätt att fungera som central facklig organisation vad avser rättigheter enligt arbetstidslagen. Arbetstiden är en av de viktigaste frågorna för arbetsmarknadens parter att reglera i kollektivavtal. Skälen till detta är den starka och långa tradition av kollektivavtal som finns inom området samt frågornas principiella och materiella betydelse. Till de principiella hör naturligt- vis hälso- och skyddsaspekterna, men även frågor om arbetsorganisa- tion, kompetensutveckling, jämställdhet och rättvisa hör samman med arbetstidsfrågor. Till de materiella hör kopplingen till lön och ersätt- ning samt lönebildningen. Som ersättning för en viss förläggning av eller längd och arbetspassen, förekommer i kollektivav- tal en lång rad olika ersättningar och kompensation på annat sätt, t.ex. kompensationsledighet eller sänkt arbetstid. Förhandlingar och överenskommelser på detta område utgör ofta en helhet vars olika komponenter bl.a. är lön, lönesystem, särskilda ersätt- ningar, semester och andra ledighetsförmåner, pensionsvillkor samt arbetstidens längd och förläggning. Kollektivavtalen förändras fortlö- pande och det kan vara svårt och är kanske meningslöst att plocka ut och analysera en del av anställningsvillkoren utan att se helheten och hur de tillkommit. Att delar av anställningsvillkoren tillkommit efter arbetsmarknadskonflikter ökar svårigheterna till jämfö- relser och bedömningar. Genom möjligheter till avvikelser från lagen är således arbetstidsfrågor av stor betydelse för arbetsmarknadens parter både på central och lokal nivå. Vi skall i avsnitt 4.4.1 närmare studera arbetstidens reglering i centrala kollektivavtalsbestämmelser, för att i avsnitt 4.5 ge exempel på vad möjligheten att på lokal nivå genom kollektivavtal genomföra nya arbetstidsmönster har medfört på olika arbetsplatser. Det finns många exempel på heltidsmått reglerade i kollektivavtal. Vi skall nedan ange några exempel. Det finns till en början anledning att peka på en skillnad mellan hur veckoarbetstiden anges i lagen och hur den definieras i kollektivavtal. Medan arbetstidslagen anger veckoar- betstiden brukar kollektivavtalen avse arbetstid per helgfri vecka. Enligt de beräkningar som gjordes av Utredningen om mer flexibla regler för arbetstid och semester (1992:27) motsvarar de fasta och rörliga helgdagar som infaller i genomsnitt 80 Några aspekter på kortare arbetstid Om de läggs ut över årets för- kortas veckoarbetstiden med ca och , till . Enligt arbetstidslagen tas enbart hänsyn till infal- lande helgdagar vid beräkning av övertid genom att ledigheten vid övertidsberäkning likställs med fullgjord ordinarie arbetstid respektive jourtid. Kollektivavtal som har per helgfri vecka som ordinarie arbetstid har således en egentlig ordinarie arbetstid och i genomsnitt . För anställda inom kommuner och landsting anges den ordinarie ar- betstiden för merparten anställda som i genomsnitt per helgfri vecka. För anställda med arbetstid förlagd även till antingen sön- och helgdag eller helgdag är arbetstiden beräknad på ett annat sätt. T.ex. har sjuksköterskor och barnmorskor med denna arbetstids- förläggning en arbetstid på i genomsnitt och . För t.ex. vårdpersonal inom landsting som omfattas av Svenska kommunalarbetareförbundets () kollektivavtal är arbetstiden förkortad till i genomsnitt . Det senare gäller också ofta genom lokala överenskommelser med för anställda inom kommuner med liknande arbetsuppgifter och arbetstids- förläggning. Det kan vara av intresse att här uppmärksamma den skillnad i kollekti- vavtalsreglerad arbetstid som föreligger mellan bl.a. sjuksköterskor och t.ex. undersköterskor. Dessa två grupper arbetar inom samma verksam- het, ofta sida vid sida, men sjuksköterskornas kollektivavtalsreglerade arbetstid överstiger undersköterskornas med och en kvart. Det torde vara så att medan undersköterskorna i avtalsförhandlingar valde att driva krav på en förkortad arbetstid, prioriterade sjuksköter- skorna en högre lön framför en lägre arbetstid. En liknande prioritering gjordes avtalsförhandlingar där bl.a. sjuksköterskornas pensionsålder höjdes till för att möjliggöra ett ökat löneutrymme. Det kan tilläggas att vid de centrala förhandlingarna valdes olika lösningar för de kollektivavtal som träffade med och . Medan de förra valde att genom ett centralt kollektivavtal som gäller samtliga landsting fast- ställa en arbetstidsförkortning för samtliga berörda arbetstagare, träffa- de ett centralt kollektivavtal där ett löneutrymme angavs. De lokala parterna fick rätt att bestämma på vilket sätt detta löneutrymme skulle användas, t.ex. som en arbetstidsförkortning för vissa arbetstagare. Några aspekter på kortare arbetstid För läkare gäller att de kan ha en individuellt fastställd arbetstid, s.k. särskild arbetstid, utöver den arbetstid som följer av de allmänna arbetstidsreglerna i kollektivavtalet. Någon begränsning av hur många timmar som kan ingå i den särskilda arbetstiden finns inte i avtalet. För heltidsanställda brandmän och annan personal inom den kommu- nala räddningstjänsten, finns olika arbetstidsbestämmelser. Antingen är tjänstgöringstiden i genomsnitt i delat dygn om två tjänstgöringspass utan måltidsraster eller i genomsnitt i dygnstjänst (per pass). Angivna tjänstgörings- mått är en sammanvägning av ordinarie arbetstid och jourtid. Den effektiva tjänstgöringstiden får ej överstiga 10 respektive per tjänstgöringspass. För en merpart av kommunanställda personliga assistenter och anhö- rigvårdare är den ordinarie arbetstiden för en heltidsanställd fastställd till i genomsnitt . Innefattar arbetet tillsyn av barn eller vuxen som inte kan ta vård om sig själv och som arbetstagaren lever i hushållsgemenskap med, får den ordinarie arbetstiden uppgå till i genomsnitt . Arbetstagaren är härutöver skyldig att tjänstgöra om arbetsgivaren finner särskilda skäl härtill. Avtalet mellan Metall och fastställer arbetstiden per helgfri vecka . Vid skiftarbete är heltidsmåttet mellan och . Avtalet innehåller även en arbetstidsförkortning och , förutom för de som arbetar skift. Avtalet innebär ingen skyldighet att förändra arbetstids- scheman, i stället läggs tiden ihop till kompensationsledighet som läggs ut efter överenskommelse mellan arbetstagare och arbetsledning. Liknande avtal finns mellan exempelvis Industrifacket och och inom explosivämnesindustrin. Den ordinarie arbetstiden är i genomsnitt per helgfri vecka eller . Vid kontinuerligt treskiftsarbete, dvs. då arbete pågår utan uppehåll, är arbetstiden i genomsnitt . Vid kontinuerligt tvåskiftsarbete samt vid intermittent två- och treskiftsarbete är arbetstiden i genomsnitt per helgfri vecka. Anställda inom Posten som berörs av SEKOs avtalsområde har en arbetstid och per helgfri vecka. Statsanställda med kontorsarbete har en arbetstid och 45 Några aspekter på kortare arbetstid minuter per helgfri vecka. För anställda inom försäkringsbranschen är arbetstiden och per helgfri vecka. Vidare är heltidsmåttet i avtal och per helgfri vecka och enligt Försäkringsanställdas förbunds avtal och . Mellan och lärarförbunden har tecknats ett avtal som innebär att för lärare som huvudsakligen undervisar är den reglerade arbetstiden , som skall förläggas till de då läraren är tjänstgöringsskyldig. Eftersom lärare sammantaget har samma årsarbetstid som andra anställda är resterande arbetstid s.k. förtroendearbetstid. Detta är således ett exempel på arbetstid med verksamhetsår som begränsningsperiod - årsarbetstid. Avslutningsvis kan vi tillägga att vi endast har tagit del av ett kollekti- vavtal där arbetstiden överensstämmer med arbetstidslagens bestäm- melser (95 Lön och anställningsvillkor för personlig assistent och anhörigvårdare). De avvikelser från arbetstids- lagen som förekommer i kollektivavtalen innebär främst att arbetstiden i kollektivavtal regleras per helgfri vecka, vilket innebär en faktisk arbetstid och i genomsnitt . Kollek- tivavtalen innehåller också att arbetstiden är bestämd till ett mindre antal än . Vi skall i detta avsnitt ge en kortfattad beskrivning av de erfarenheter som gjorts vid de svenska arbetsplatser där arbetstiden genom kollekti- vavtal har förkortats och där en större flexibilitet i förläggningen av arbetstiden har genomförts. Förändringen i arbetstidens längd har ibland genomförts i form av försöksverksamhet och har på flera arbets- platser kombinerats med eller förutsatt en ökad flexibilitet i förlägg- ningen av arbetstiden. Vi kommer inledningsvis att utifrån verksamhetens och individens behov diskutera bakgrunden till den kortare arbetstiden och den ökade flexibiliteten eller, som vid många arbetsplatser är fallet, kombinatio- nen av de två möjligheterna. Motiven till förändrade arbetstidsmönster skiljer sig ofta beroende på typen av verksamhet. Därutöver finns skillnader i arbetsmarknadsparternas motiv. Vi kommer därför att särskilt studera vilka faktorer som har föranlett förändringen i arbets- Några aspekter på kortare arbetstid Enligt kommittédirektiven skall vi redovisa resultaten av de svenska försök med arbetstidsförkortning och flexibel arbetstid som har genomförts och då särskilt studera de aspekter som enligt direktiven skall belysas. Ett flertal företag och organisationer planerar eller har inlett olika försök med arbetstidens längd och förläggning. är emellertid ganska ny och enligt den rapport (bilaga 9) som bl.a. redovisar utvärderingar vid olika försöksverksamheter, ger de fåtal formella utvärderingar som genomförts inga entydiga besked om re- sultaten. Vi kommer dock i största möjliga mån att i enlighet med våra kommittédirektiv analysera effekterna på produktionen, produktivite- ten, sysselsättningen, jämlikheten, konkurrenskraften, arbetets organi- sation och välfärden. Som underlag för vår analys har vi även informa- tion från arbetsmarknadsparterna samt erfarenheter från våra arbets- platsbesök och vår seminarieserie. Vi har i kapitel 2 redogjort för vissa utvecklingsdrag i samhälle och arbetsliv utveckling senare år. Som nämnts där, bidrar en rad faktorer till att skapa nya förutsättningar för ekonomin och det ständigt föränd- rade arbetslivet är för många människor ofta omtumlande. Som exem- pel kan nämnas den tekniska utvecklingen som kontinuerligt möjliggör nya sätt att producera. Stora investeringar i maskiner och anläggningar har lett till en alltmer kapitalintensiv produktion inom tillverkningsin- dustrin och verksamhetens behov har följaktligen förändrats därefter. För att tillverkningen skall vara lönsam ställs allt högre krav på ett effektivt utnyttjande av dessa investeringar, vilket för många verk- samheter motiverar längre drifts- och öppettider. Parallellt med utvecklingen mot en allt mer kapitalintensiv produktion, kan vi även iaktta framväxten av en betydande tjänstesektor. Det fak- tum att tjänster inte kan lagras utan måste produceras i samma stund som de efterfrågas i kombination med anpassningen till kundernas behov, innebär ofta längre drift- och öppettider liksom krav på en ökad flexibilitet inom verksamheten. Några aspekter på kortare arbetstid lönearbetar allt fler kvinnor. Nästan lika många kvinnor som män förvärvsarbetade 1995. För att kvinnor och män skall ha möjlighet att kombinera förvärvsarbete och ansvar för hushåll och barn, ställer nu individen allt högre krav på en ökad flexibilitet. har utvecklats från att huvudsakligen vara ett jordbrukarsamhälle till ett modernt industrisamhälle. Den ekonomiska tillväxten har under långa perioder varit mycket hög och de kontinuer- liga välfärdsökningar som kommit individen till godo har delvis tagits ut i form av en ökad fritid. Trots att de senare årens ekonomiska klimat har varit betydligt mindre gynnsamt och på så vis reducerat möjlighe- terna till välfärdsökningar i form av en generellt kortare arbetstid, har samhällsutvecklingen lett till en önskan från såväl verksamheten som individen om en flexiblare och i vissa fall kortare arbetstid. Även om inga generella arbetstidsförkortningar har genomförts har arbetstidslagens dispositiva natur gjort det möjligt att träffa kollektivavtal på det lokala planet om arbetstidens längd och förläggning, förutsatt att avtalet godkänns av central arbetstagar- organisation. Inom ramen för gällande kollektivavtal träffas även enskilda avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare om exempelvis oreglerad arbetstid. Utvecklingen har således på det lokala planet tagit sig uttryck i en rad försöksverksamheter och vi kommer inledningsvis att närmare studera de motiv som föranlett försöksverksamheten inom offentlig och privat sektor. Vi vill påpeka att de försök som har inletts eller skall påbörjas inom den offentliga sektorn ofta har initierats genom eller till följd av politiska beslut. Även ur miljöaspekter skulle en ökad flexibilitet kunna leda till positi- va effekter, bl.a. genom arbete på distans . Flexib- lare arbetstider skulle även kunna leda till en minskad trafik vid rus- ningstider. Motiv inom den offentliga sektorn Arbetsmiljön har en självklar inverkan på arbetstagarens välbefinnande och motivation att arbeta och har på så vis betydelse även för verksam- hetens produktion. Det är givetvis svårt att peka ut vissa specifika Några aspekter på kortare arbetstid sektorer där arbetet är särskilt betungande, men i den offentliga sektorn har argument som rör arbetsmiljön inom sjukvården, äldreomsorgen samt inom tandvården lett till att ett antal försök med förkortad arbets- tid har inletts. En stor andel av de anställda på dessa arbetsplatser är kvinnor och arbetet är ofta fysiskt och psykiskt tungt. Konsekvenserna blir ett ökat antal arbetsskador och en högre sjukfrånvaro, framför allt i form av ett större antal långtidssjukskrivningar. Ytterligare problem för verksamheten uppstår då personalomsättningen ökar. De försöksverksamheter som vi har studerat visar också att det främsta motivet till förkortad arbetstid inom offentlig sektor är att motverka psykisk och fysisk belastning i arbetet. I kommun var målsätt- ningen just att genom en minskad arbetsbelastning för de anställda inom kunna tr ygga personalförsörjningen. På var avsikten att använda den förkortade arbetstiden för frisk- vård och personalutveckling. Förutom problemet med personalförsörj- ning motiverades en arbetstidsförkortning vid psykogeriatriska kliniken i av kostnadsskäl eftersom långtidssjukfrånvaron här ut- gjorde en betydande kostnad. Vid tandvårdscentralen i ses försöket att införa en 30- timmarsvecka med bibehållna löneförmåner som en möjlighet till ökad jämställdhet. Klinikchefen menar att kvinnor har arbetat deltid för att få tiden att räcka till både löne- och hemarbete, medan männen främst av traditionella skäl har fortsatt att arbeta heltid. För- valtningsledningen anser att de deltidsarbetande kvinnorna skulle kunna stärka sin position i familjen genom den inkomstförstärkning som följer av en arbetstidsförkortning. Vidare finns en tanke om att dagens informationssamhälle kräver mer tid av individen för att hänga med i utvecklingen. Vi kan även konstatera att kostnadsbesparande syften ofta ligger till grund för de flexibla arbetstidsmodeller som har införts. Vid exempel- vis ses en minskad överlappning av de olika passen som ett mer flexibelt sätt att använda personalen som kostna- derna kan minskas. Inom sjukvården pågår ett generellt förändringsar- bete i syfte att hitta arbetstidslösningar så att verksamhetens behov på bästa sätt kan tillgodoses. Den traditionella arbetstidsmodellen har förändrats i riktning bort från en i vissa avseenden rigid schemalägg- ning. En flexibel arbetstid har enligt Spri [Spri och Landstingsförbun- det (1995)] införts på så många vårdkliniker runt om i landet att den räknas som en del av vårdens nya arbetstidsmodeller. Några aspekter på kortare arbetstid En förbättrad service för patienterna genom ökade öppettider är enligt motiven till arbetstidsförkortningen för tandvårdskliniken i en förutsättning för kliniken att behålla vårdvolymen. Förlängda öppetti- der gör i sin tur att lokalbehovet minskar. Ett delegerat arbetssätt där tandsköterskorna tar över många av de traditionella tandläkaruppgifter- na gör att tandläkartiden kan minskas och arbetssättet effektiviseras. Rationaliseringarna och förändringarna i kombination med en minska- de efterfrågan på vård utgör bakgrunden till förslaget om en ändring i arbetstiderna på kliniken i . Här torde det alltså vara effektivi- seringarna i sig i kombination med den minskade efterfrågan som har lett till ett minskat personalbehov. Arbetstidsförkortningen till med full lönekompensation ses här som ett alternativ till att säga upp personal. Förutom en önskan att minska arbetsbelastningen för de anställda, fanns även vid arbetstidsreformen i kommun ett sysselsätt- ningsmotiv. Vid tiden för införandet av den kortare arbetsdagen för de heltidsanställda utgjorde en utbredd deltidsarbetslöshet ett allvarligt problem. som heltidsmåttet genom kollektivavtal sänktes för de heltidsanställda, erbjöds därför de deltidsarbetande som så önskade att förlänga sin arbetstid till , vilket motsvarar det nya heltidsmåttet. Resultat inom den offentliga sektorn Vi kan till att börja med konstatera att de resultat som redovisas i de fåtal utvärderingar som genomförts, till stor del beror på syftet med den enskilda försöksverksamheten. Inom den offentliga sektorn var pro- blemen före införandet av den kortare arbetsdagen till betydande del relaterade till arbetsmiljön. En förkortad arbetstid har ur de anställdas synpunkt vid många av arbetsplatserna setts som en möjlighet att minska belastningen för personalen och på så vis förbättra arbetstagar- nas hälsa och välbefinnande. Utgångspunkten för de utvärderingar som har genomförts är följaktligen att se till resultaten vad beträffar just dessa aspekter. Vid ett flertal arbetsplatser har den kortare arbetsdagen också medfört en rad positiva hälsoeffekter. Generellt verkar det som om införandet av det nya arbetstidsmönstret har lett till en ökad trivsel hos personalen. I kommun har enligt uppgifter i bilaga 9 även en oförändrad eller förlängd arbetstid resulterat i en varaktigt lägre sjukfrånvaro, färre arbetsskador och en lägre personalomsättning. Några aspekter på kortare arbetstid , kostnader och produktivitet Utifrån verksamhetens synpunkt har ett mer flexibelt arbetstidsmönster framför allt syftat till att minska kostnader och göra verksamheten mer effektiv. En förändrad organisation av arbetet har vid polisen i även lett till att kraven på chefernas planeringsförmåga har ökat. Sam- tidigt har även en bättre service för allmänheten uppnåtts genom att verksamhetsbehoven nu styr förläggningen av arbetstiden.