sou · GKB325d1 · 1997-01-01 00:00:00 — AT T D I G I TA L I S E R A S V E N S K T E L E VI S I O N utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten beslutade regeringen om direktiv till denna utredning (bilaga 1). Enligt direktiven skall utredaren redovisa underlag för ett beslut om en eventuell övergång till digital teknik för marksänd TV. Med stöd därav förordnades jag att genomföra detta utredningsarbete. Arbetet är en fortsättning på ett tidigare bemyndigande från . Då förordnades dåvarande departementsrådet som särskild utredare med uppgift att ta fram ett tekniskt under- lagsmaterial i fråga om möjligheterna för utökade sändningar av ljudradio och television till allmänheten. avgav utredaren betänkandet Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio (SOU 1991:108). Genom regeringsbeslut erhöll utredaren till- läggsdirektiv för den andra etappen av utredningsarbetet. Uppgiften var att ta fram ett tekniskt underlag för beslut om nya möjligheter att sända marksänd TV. avgav utredaren betänkandet Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar (SOU 1994:34). I det nu genomförda utredningsarbetet har medverkat bl.a. repre- sentanter från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), , Post- & , , , och . I enlighet med mitt uppdrag har jag till statsrådet och chefen för överlämnat en preliminär rapport. Jag överlämnar nu betänkandet (SOU 1996:25) Från massmedia till multimedia – att digitalisera svensk television. Mitt uppdrag är därmed avslutat. Den svenska televisionen – historik och nuläge ..... Den digitala TV-tekniken.................... Modeller för digital distribution av television ....... Digital TV i ett näringspolitiskt perspektiv ........ Sammanfattning av förslagen ................. Direktiven till denna utredning ................ Televisionen i informationssamhället ............ Vad är television?......................... Den svenska televisionen – historik och nuläge ......... Viktiga årtal i svensk TV-historia .............. Sändningsnät och programbolag ............... 3.3.4 Analog och digital sändning ............ Medieteknologi i hemmen................... Den digitala ........................TV-tekniken Den digitala ...........TV-teknikens egenskaper 5.3Användningsområden för digital TV-distribution ... 59 Standardisering av digital TV................. Modeller för digital distribution av television ........... Allmänna förutsättningar för övergång till digital TV-teknik....................... Ett digitalt grundalternativ ............. Andra digitala nät ................... Möjligheten till lokala/regionala Utfasning av nuvarande analoga sändningar . 6.3.4 Satellit som ensam distributionsform eller i kombination med marksändningar ........ Kabel- och telenät......................... sändare, s.k. LMDS .................. Regleringsbehov och särskilda frågor ................ Nuvarande lagstiftning och avtal 7.1.2Sändningsteknik och frekvensanvändning ... 104 7.2 Införandet av ny teknik m.m. ................. 7.2.2 Lagen om radiokommunikation m.m. ...... Avtalen med programföretagen .......... 7.3 Särskilda frågor .......................... Dekodrar och kryptering............... 7.3.3Vidaresändning i kabelnät – must carry ... 134 Statligt inflytande över programinnehållet ......... 7.4.1 De olika distributionsformerna .......... 7.4.2 Inflytande vid olika handlingsalternativ ..... Vissa ekonomiska konsekvenser vid införande av digital Övergång till digitala terrestra sändningar ......... 8.4Digitala sändningar av public service-kanalerna och TV4 via satellit/kabel.................... Sammanfattning av kalkylresultaten ............ Digital television i ett näringspolitiskt perspektiv ........ Digitalisering, konvergens, Digitalisering och strukturomvandling ..... 9.2Direkta näringspolitiska effekter av ett beslut om marksänd digital television .................. Teknik och ekonomi ................. 10 Överväganden och förslag ....................... Utbyggnad av marknätet .............. Expergrupp för multimediafrågor ........ distribution av bildtjänster via telenät Asynchroneous Transfer Mode. dataöverföring via främst telenät, vari hög- och service) för radio och TV i Compact disc - . Europeiska konferensen för post- och telekommunikation. Samarbetsorgan för myndigheter inom bl.a. Coded Orthogonal Frequency Division Multiplexing. Radioteknisk sändningsmetod som används för marksändning av digital TV och digital ljudradio Digital Audio Broadcasting. Detailed Spectrum Investigation. framtida frekvensanvändning, som drivs i CEPT:s regi Europeiska Gemenskapen, se EU System som underlättar TV- tittarens val och inställning av program Fibre To The Curb. abonnenten; till t.ex. trottoarkanten eller motsvarande Fibre to the Home. Fiberanlutning framdragen in i International Electrotechnical Commission. Independent Television Commission. för tillståndsgivning på TV-området , motsvarande t.ex. VHS-kvalitet Ett sätt att använda mikrovågslänkar för distribution av TV-program till hemmen som ett alternativ till kabeldistribution analoga TV-system vilka används i viss utsträckning via använda mikrovågslänkar för distribution av TV-program till hemmen som ett alternativ till kabeldistribution Organ inom ISO/IEC för framtagning av standard för bl a bild- och ljudkodning Ett sätt att använda mikrovågslänkar för distribution av TV-program till hemmen som ett alternativ till kabel-TV Nippon Hoso Kyokai. Programbolag (public service) för radio och TV i Near-Instantaneously Companded Audio Multiplex. Metod för ljudkodning och sändning av digitalt stereoljud i Organization for Economic Cooperation and Development Orthogonal Frequency Division Multiplexing, se COFDM System för sändning av färg-TV Kort för olika funktioner (modem etc.) för System för datasändningar i Européenne des Satellites. Information om de program- och andra tjänster som överförs till mottagaren, så att de kan Ultra High Frequency. Programbolag (public service) och nätoperatör distribution av bildtjänster via telenätet Det vanligaste systemet för Video on Demand. Den allmänna debatten om televisionen har i till stor del handlat om vad som sänds och vad som får sändas. Diskussionen har gällt innehållsmässiga regler om våld, sex och pornografi. Diskussionen har gällt enskilda program som roat, upprört och väckt debatt. Diskussionen har gällt reklamens vara eller inte vara i TV. Det offentliga samtalet om televisionen har också handlat om vem som sänder och skall få sända: SVT:s gynnade ställning, TV4 som ny och publikt jämbördig med public service-kanalerna, , Nethold och andra aktörer. Dagens frågor om televisionen fokuseras på hur man ska sända: Över marknät, via satellit, i kabel? Svaren på dessa frågor inrymmer också till stor del svaren på frågorna om vad som skall sändas och vilka som skall sända. Men framför allt handlar det om allmänhetens, konsumenternas och den enskilde tittarens makt och möjlighet att självständigt välja i ett mångdubbelt större programutbud. I framtidens digitala TV-landskap är det inte programtablåerna som styr ett kollektivt tittarbeteende. Med interaktiva möjligheter avgör den enskilde när det passar honom att se ett visst program och kanske kan han till och med välja bildvinklarna. Men frågan om hur man sänder gäller mer än TV-mediet och TV- marknaden. De nya digitala transmissionssystemen aktualiserar vida perspektiv på informationssamhället och multimediasamhället. Ut- byggnad av digitala nät för TV-sändning kan mycket väl ses som ett steg på vägen mot en utbyggnad av elektroniska motorvägar. Mitt uppdrag är att redovisa underlag för beslut om eventuell övergång till digital teknik för marksänd TV som ersättning för nuvarande analoga sändningar. I det närmaste alla svenska hushåll skall kunna ta emot programmen från marksändare. Redovisningen skall sättas i relation till ett alternativ där marksändningar liksom nu är begränsade till ett mindre antal analoga kanaler medan övriga programtjänster sänds via satellit och i kabel. Också andra tänkbara utvecklingslinjer får beskrivas. Jag skall beskriva tekniska och frekvensmässiga förutsättningar, belysa möjligheter att sända lokal och regional TV, beräkna kostnader för samhället, allmänhet och , ange tidsperspektiv för övergång till ny teknik samt ge förslag om statsmakternas beslut i d e s s a f r å g o r . O c k s å n ä r i n g s p o l i t i s k a k o n s e k v e n s e r o c h beredskapsfrågor skall behandlas. Graden av osäkerhet i bedömningarna skall redovisas. 1.3Den svenska televisionen – historik och nuläge Den svenska TV-historien i rubrikform: : TV-sändningarna startar. : TV:n finns i många svenska hem. : och regionala sändningar. : Kabel- och satellitsändningar. : En tredje markbunden TV-kanal. kan nästan alla svenska hushåll direkt eller via kabel-TV-nät, nås av sändningarna i det samhällsägda marknätet (terrestra nätet). I sänds tre rikstäckande kanaler via marknätet: SVT1, SVT2 och . Förutom rikssändningar sänds också regionala program. Regeringens tillstånd att utnyttja nätet förenas med vissa krav på programverksamhetens utformning, sändningarnas geografiska räck- vidd, regional och lokal produktion, beredskapsåtgärder, m.m. kallade public service-krav gäller i första hand SVT:s kanaler men delvis också TV4. Ett hundratal satellitkanaler kan tas emot i . Elva av dessa riktar sig särskilt till svensk publik. Cirka 600 000 svenska hushåll har paraboler för direktmottagning av satellitsändningar men huvudsakligen vidarebefordras sändningarna i kabelnät till hushållen. För sändning av satellitprogram krävs inte tillstånd och därmed ställs inga krav på programinnehåll utöver EU:s kvoter och reklamregler. Drygt hälften av TV-hushållen är anslutna till kabel-TV-nät med i regel kapacitet för 30–40 kanaler. Också mark- och satellitsändningar kan gå via kabel sista etappen till hemmen. 1,4 miljoner hushåll tar emot SVT1, SVT2 och TV4 direkt från marknätet medan 2,2 miljoner hushåll tar emot dem från kabel. För TV-sändning via kabel krävs inte tillstånd. Enligt must carry- principen är kabel-TV-bolag skyldiga att utan ersättning förmedla de marksända kanalerna. Drygt 3,4 miljoner svenska hushåll betalar TV-avgift som finansierar public service - företagen . SVT får numera också finansiera programverksamheten med sponsring. TV4 finansieras huvudsakligen med reklam och sponsring. Satellitkanalerna finansieras med reklam, abonnemangsavgifter och/eller avgifter per program. En genomsnittlig dag tittar drygt fyra svenskar av fem på TV. Tittarna ägnar TV genomsnittligt cirka åt mediet. TV- konsumtionen har inte ökat nämnvärt trots det kraftigt ökade pro- gramutbudet. Hälften av befolkningen ser på TV4, dvs. något mer än som ser på public service-kanalerna SVT1 och SVT2. Reklamkanalerna TV3 och Femman har klart mindre publik och övriga TV-kanaler som kan tas emot i har tillsammans av tittarna. Publikundersökningarna ger mig anledning till följade reflexioner. Public service-TV har ett stort värde för allmänheten också när det totala utbudet mångdubblas genom tillkomsten av andra program- tjänster. Också när svenskarna får tillgång till utländska TV-kanaler finns stor efterfrågan på svenskproducerade program som bara erbjuds i inhemska kanaler, särskilt i public service-kanalerna. En redovisning av utvecklingen i fråga om TV-transmission i grann- länderna, i andra ledande europeiska länder samt i och visar att digital TV (se nedan) är på stark frammarsch. I min utredning har jag främst intresserat mig för utveckligen av digital marksänd (terrester) TV, en fråga som behandlas i många länder. TV-program kan sändas analogt eller digitalt. sänds TV nästan uteslutande med analog teknik. Reguljära digitala satellitsändningar har påbörjats och försök med digitala markbundna sändningar i genomfördes första gången . Innan det finns TV- apparater för digital mottagning i handeln, behöver tittaren en tillsats till sin TV-mottagare (set top-box) för att kunna ta emot digitala sändningar. Den digitala TV-teknikens egenskaper Den digital TV-distributionsteknikens viktigaste egenskaper: –Stor överföringskapacitet, dvs- flera programtjänster eller mer information inom ett givet frekvensutrymme. –Möjlighet till lokaloberoende mottagning av marksändningar, också portabel mottagning inom- och utomhus med enkla eller inbyggda antenner. –Ökad störtålighet gentemot brus och interferenser från andra radiosignaler och egna ekon. –Flexibilitet med avseende på ett varierat utbud av TV-program och nya typer av tjänster, också sådana med en hög grad av interaktivitet. –Krypterbarhet för olika former av betal-TV eller av upphovsrättsskäl. –Lägre energi- och distributionskostnader. Användningsområden för digital TV-distribution Med digital distributionsteknik möjliggörs t.ex. flera olika TV-program i samma sändning och flera kvalitetsnivåer av samma program. Digitaltekniken kan också underlätta interaktiva TV-tjänster som t.ex. beställ-TV, utbildningsprogram, spelprogram, informationssökning. Med denna teknik öppnas vägen för nya former av TV, t.ex. högupplösnings-TV (HDTV), alternativ tidsläggning och tidsförskjuten utsändning, alternativa bildvinklar och alternativt innehåll. Standardisering av digital TV En förutsättning för att ett komplicerat tekniskt samarbete med många aktörer skall fungera är att alla i viss utsträckning "gör lika", dvs. tillämpar gemensamma standarder. Standarder är också förutsättningen för produktion i långa serier och till låga kostnader av utrustning som ingår i systemet, t.ex. set top-boxar i TV-hemmen. Beslut om internationell standard för komprimering av bild och ljud samt för multiplexering fattades . Beslut om europeisk standard för sändningsteknik för satellit och kabel fattades . Beslut om europeiskt standardförslag för marksänd digital-TV fattades . Beslut om formell standard kan fattas . I lades fram ett förslag till standard för marksänd TV och HDTV. En amerikansk standard förväntas bli antagen . 1.6Modeller för digital distribution av television I utredningen redovisas olika modeller för hur television i digital form skulle kunna distribueras till allmänheten. Digitala sändningar i marknätet Ett digitalt terrestert scenario innefattar totalt sex digitala nät med en hushållstäckning på . Fyra nät bedöms ge täckning. Näten kan göras regionalt nedbrytbara och ge möj- lighet till lokaloberoende mottagning. Totalt kan upp till 24 rikstäckande digitala programtjänster distribueras i dessa nät. Om några av dessa kanaler reserveras för regionala lösningar kan ett stort antal TV-kanaler på detta sätt kunna användas. Om analoga eller digitala tätortsnät för lokalsändningar byggs ut i stället för ett av dessa digitala riksnät, begränsas antalet möjliga digitala programtjänster med rikstäckning till 15–20 stycken. Om nuvarande analoga nät avvecklas kan ytterligare 4–6 digitala nät byggas ut. Därmed kommer det att finnas totalt 10–12 rikstäckande digitala nät med utrymme för totalt uppemot 50 programtjänster och utrymme för lokala, digitala sändningar. Även högupplösnings-TV kan sändas. Det kräver ett helt digitalt nät, samma utrymme som fyra digitala programtjänster av normal kvalitet. Den kapacitet som krävs för att sända en analog programtjänst via satellit ger möjlighet till sändning av ca sex TV-programtjänster. Satellitsändning ger god yttäckning till låg kostnad men är inte geo- grafiskt nedbrytbar. Satellitmottagning kräver fri sikt mot söder. Bl.a. i stadsbebyggda områden kan det vara svårt att åstadkomma en sådan placering. Tillgång till kabelnät är där nödvändig som komplement. Att helt förlita sig på satellit som ensam distributionsform eller i kombination med kabel-TV-nät för ur samhällssynpunkt angelägna TV- programtjänster är av beredskapsskäl mindre lämpligt. Om marknätets täckning innebär att exempelvis av hushållen nås av sändningarna kan resterande hushåll ta emot sändningarna från satellit. Sändning i kabel- och telenät Ungefär hälften av hushållen får sina TV-program via kabel eller motsvarande. Kabel-TV-nät finns i regel i tätorter med relativt koncentrerad bebyggelse. Digitala marksändningar kommer sannolikt att minska kabelnätens betydelse för programtjänster som förmedlas i marknät. För att kabelhushållen skall få del av ett väsentligt ökat digitalt utbud krävs att kabelbolagen för fram program i digital form ända till den enskilde abonnenten. Ett kabel-TV-nät kan enkelt utrustas för digital sändning. En digital kanal i kabelnät upptar frekvensmässigt samma plats som en analog och medger transmission av 6–8 digitala programtjänster av normal teknisk kvalitet. Vad gäller interaktivitet erbjuder kabeldistribution en fördel genom att returkanalen kan förläggas i själva kabel-TV-nätet. Kabel-TV-näten är delvis förberedda för retursignalering. blir det tekniskt möjligt att via telenätet överföra bilder som varierar från hemvideokvalitet till studiokvalitet, bero- ende på överföringskapaciteten i den sista ledningslängden fram till abonnenten. Tekniken har bedömts vara för dyr för att tas i bruk med anslutning till så gott som samtliga hushåll. Överföring av TV-program via telenätet till enskilda abonnenter förutsätter ledningar som kan sända digital med hög hastighet som de används för telefonsamtal. Det kräver bl.a. en ny generation växlar, s.k. ATM-växlar som börjat införas i telenätet. Distribution via telenätet kan tekniskt sett brytas ned ända till individnivå. Via telenätet skulle det t.ex. vara möjligt att erbjuda beställ- TV-tjänster. I utredningen behandlas också framtida möjligheter att distribuera TV i kopparnät, cellulära rundstrålande högfrekvenssändare och optisk fiber. Aktiv statlig mediepolitik kräver framförhållning i tekniska frågor vilket innebär att staten måste ta ställning till vilken strategi som skall gälla i fråga om digital television. Ställningstaganden och regleringar är beroende av beslut inom EU. I medielagstiftningen finns ingen beredskap för övergång till digitala sändningar. Den snabba tekniska utvecklingen av multimedia kan medföra behov av helt ny lagstiftning. Gällande medielagstiftning och avtalen med programföretagen behandlar inte den digitala teknikens införande eller dess problem. Enligt den föreslagna nya radio- och TV- lagen kan dock regeringen bestämma om sändningsteknik som villkor för tillstånd. Lagen om radiokommunikation är principiellt tillämplig även på digital teknik. Regleringar inom området kräver normalt lagform eftersom de berör yttrandefrihet. Lagen om radiokommunikation m.m. Lagen om radiokommunikation medger inte att Post och tar initiativ för att införa digital teknik. Lagen möjliggör emellertid en hantering av frågor kring tekniken när den väl införts. Som en följd av digital teknik kan det uppstå fördelningspoblem, om vilka lagen inte ger tillräcklig ledning och som kan behöva lösas genom lagstiftning eller när sändningstillstånd ges. Vid tillståndsgivning måste regeringen och Radio-och därför överväga i vilken grad tillstånden skall göras beroende av givna tekniska förutsättningar. Lagen saknar procedurregler för de typer av anbudsförfaranden som internationellt förekommer inom radiokommunikationsområdet och som kan bli aktuella . Bristen på internationella överenskommelser om frekvensanvändning för digitala TV-sändningar utgör ett osäkerhetsmoment. Avtalen med programföretagen beaktar inte den digitala teknikens frågor. Det råder bl.a. oklarheter om initiativ till digitalisering, pro- gramföretagens möjlighet till betaltjänster och användandet av alternativa distributionsformer. Den digitala teknikens frågor måste behandlas vid kommande omförhandling/tillståndsgiving. Statligt inflytande över programinnehållet Möjligheten till statligt inflytande över satellit- och kabelsändningar är starkt begränsat. De formella kraven på verksamheten och pro- graminnehållet är låga. Det finns problem att upprätthålla de befintliga reglerna. Sändningar av rörliga bilder i telefonnätet kan komma att falla utanför medielagstiftningen och YGL. Sändningar i telefonnät är svåra att övervaka. Den digitala utvecklingen minskar statens inflytande och kontroll över förmedlingen av rörliga bilder. Utvecklingen kan medföra ett behov av helt ny lagstiftning rörande multimedia. De ekonomiska konsekvenserna av övergång till digital TV-sändning har analyserats med tre räkneexempel: Ett nollalternativ där staten inte investerar i digital transmission, ett huvudalternativ med övergång till terrestra sändningar och ett tredje alternativ där SVT-kanalerna och TV4 sänder digitalt via satellit och kabel. Beräkningarna är beroende av mycket osäkra antaganden om bl.a. hushållens beteende och prisutvecklingen på mottagarutrustning. Resultaten är därför inga prognoser utan främst räkneexempel för att illustrera vissa ekonomiska konsekvenser. Övergång till digitala TV-sändningar kräver betydande investeringar i mottagarutrustning hos framför allt hushållen. dessa investeringar uppgå till – 2007, dvs. till i genomsnitt . Övergång till digitala terrestra sändningar ökar investeringsbehovet, eftersom alla hushåll behöver mottagarutrustning för att se SVT- kanalerna och TV4 när analoga sändningar stängs av . Investeringarna antas uppgå till om set top-boxarna är öppna och till 9,7 miljarder om boxarna är slutna. I alternativet satellit/kabel med analoga sändningar avstängda antas hushållsinvesteringarna uppgå till vid öppna set top-boxar respektive till mellan 9,8 och vid slutna set top-boxar. Vid full utbyggnad av digitala terrestra sändningar med 24 digitala kanaler antas transmissionskostnaden för SVT- kanalerna och TV4 uppgå till och till efter det att de analoga sändningarna upphört. Skulle de digitala terrestra sändningarna endast omfatta tre kanaler blir transmissionskostnaderna för dessa kanaler högre, eftersom gemensamma kostnader då inte delas av lika många kanaler. Transmissionskostnaderna antas i detta fall uppgå till 1996-2007 och till därefter. I alternativet att sända SVT-kanalerna och TV4 per satellit/kabel adderas kostnaderna för satellitsändningarna till kostnaderna för de analoga marksändningarna. Av beredskapsskäl förutsätter det både länk- och satellitsändning till de markbundna sändarstationerna. 1997-2007 antas därmed de sammanlagda transmissionskostnaderna uppgå till . När analoga sändningar stängts av återstår endast överföringskostnader för sändningar via satellit, vilka antagits uppgå till . 1.9Digital TV i näringspolitiskt perspektiv Digital TV förebådar vad som är möjligt i det framtida så kallade multimediasamhället. Olika medier, olika marknader och olika aktörer tenderar att närma sig varandra i en multimediamix. Den digitala informationsteknologin kräver en avancerad infrastruktur för att utvecklas som denna infrastruktur, väl på plats, öppnar möjligheter till applikationer som knappast någon fullt ut kan förutse. Intresset för nya användningsområden knyts främst till de möjligheter som informationstekniken erbjuder för oss som konsumenter och medborgare att få tillgång till nya tjänster i hemmet. Från en annan utgångspunkt kan informationstekniken också beskrivas som en genombrottsteknologi som lägger grunden för helt nya varor och tjänster och som också påverkar produktion och konsumtion av befintliga varor och tjänster. I förlängningen av detta knyts stora förhoppningar till informationstekniken i ett näringspolitiskt perspektiv. 1.10 Sammanfattning av förslagen STATSMAKTERNA bör fatta principbeslut om över- gång till digital marksänd (terrester) TV i . UTBYGGNAD AV DET TERRESTRA SÄNDARNÄTET FÖR DIGITAL SÄNDNING bör påbörjas och i sin första etapp vara slutförd efter beslut. Denna första ut- byggnadsetapp bör ge sändningsmöjlighet för åtta rikstäckande programtjänster, dvs. utöver SVT1, SVT2 och TV4 fem nya programtjänster. Färdigutbyggt bör sändarnätet rymma 24 programtjänster. NUVARANDE ANALOGA TERRESTRA bör upphöra möjligt, dock senast efter starten för digitala terrestra sändningar. 2.1Direktiven till denna utredning