sou · GKB392 · 1997-01-01 00:00:00 — Inledningsvis koncentreras arbetet på att göra information tillgänglig för de som arbetar aktivt med miljövård. Deltagarna i detta råd bör ha erfarenhet från arbete med informationsfrågor. De olika elektroniska konferenserna bör skapas och vara öppna för alla som vill lämna synpunkter på miljönätets utveckling. Det är viktigt att projektgruppen aktivt deltar i dessa konferenser. Konferensdelen kommer successivt att breddas med målet att bli ett forum för diskussion och erfarenhetsutbyte kring olika delar av miljö- arbetet. Svenska miljönätet kräver inte några stora datorinvesteringar. En eller två datorer med en fast förbindelse till Internet bör räcka . Katalogdelarna kräver ingen stor minneskapacitet. Den mest resurskrävande delen kommer att vara sökmotorn och dess databas med referenser till miljöinformation. Kraven på driftsäkerhet bör vara högt ställda. Något intrångsskydd av typ brandmur behövs inte då det inte kommer att finnas några originaldata på dessa datorer förutom olika kataloger. Katalogerna kan skyddas genom regelbunden säkerhetskopiering och övervakning av att inga obehöriga skriver i dessa. Reglerna för prissättning av miljödata är oklara. Prisnivån på en del grundläggande data upplevs av många aktörer som för hög, vilket leder till dubbelarbete och sänkt kvalitet. Prissättningen och tillgången till data är inte alltid konkurrensneutral utan gynnar dataproducenter. En stor del av dataproduktionen inom miljöområdet finansi- eras med statliga medel och staten kan därför lösa uppkomna problem genom att ut- forma tydliga regler för prissättning av miljödata. Enligt de uppskattningar som redovisats i kapitel 4 är årskostnaderna för insamling av miljödata av storleksordningen . Kostnaderna för produktion av den landskapsinformation som används i miljöarbetet är ytterligare . Den helt dominerande finansieringen är via statliga anslag. Försälj- ningen av miljödata till offentliga myndigheter är uppskattningsvis 10-15 miljoner och har ringa styrande effekt på vilka miljödata som samlas in. Grundläggande miljödata (basdata) bör betraktas som infrastruktur för annan infor- mation och tillhandahållas till marginalkostnadspris. Det är vanskligt att definiera begreppet basdata operationellt. Eftersom begreppet också kommer att ha betydelse för olika myndigheters prissättning skulle det behöva definieras i någon form av för- fattningstext. En enklare lösning är att säga att all datainsamling som görs i huvudsak med offentliga medel ska innefattas i begreppet basdata. För att undvika att någon myndighet undantar viktiga data genom samfinansiering med privata intressenter bör begreppet i huvudsak ges en vid tolkning. Staten bör arbeta för att kommunerna tillämpar samma principer för prissättning av miljödata. Internet kommer snart att bli den dominerande distributionsformen för miljödata. bör även andra distributionsformer som disketter finnas kvar. För stora datamängder kommer att vara ett viktigt distributionsmedia för att sedan ersättas av snabba datanät. De data som distribueras måste kvalitetsdeklareras av databasägaren genom att denna alltid publicerar tillräcklig kringinformation så att olika användare kan bedöma hur data bör användas. Det internationella miljösamarbetet blir allt viktigare. Det är därför viktigt att be- skrivningar av viktiga svenska miljödata översätts så att dessa data kan användas av andra länders miljöarbetare. För data som hämtas direkt via datanätverk blir distributionskostnaderna så låga att det inte är meningsfullt att ta betalt för dessa. För speciella sammanställningar som kräver arbetsinsatser av databasförvaltaren kan betalning tas ut enligt gällande taxor. Avgiftsförordningen bör ge en tillräcklig reglering om den kompletteras så att den också täcker data och information som hämtas via nätverk, diskett och . Myndigheter och privata företag ska kunna sälja vidareförädlade data i digital form eller på annat sätt till marknadsmässiga priser. För de myndigheter som bedriver så- dan verksamhet är det angeläget att det finns tydliga regler som gör att privata företag kan konkurrera med dem på lika villkor. Enkel tillgång till data, med kvalitetsdekla- rationer, är en förutsättning för en sådan konkurrens. 9.3Stimulera publicering av miljöinformation på Internet används mycket arbetstid i olika organisationer för att söka och ajourhålla för- fattningstext, allmänna råd och olika typer av faktablad. En ökad tillgång, via Inter- net, till all sådan information av betydelse för svenskt miljöarbete skulle medföra stora besparingar i företags och myndigheters miljöarbete. Kostnaderna för att producera grundläggande miljöinformation som är kopplad till myndighetsutövandet täcks normalt av förvaltningsanslag. De marginalkostnader som uppstår om befintlig information ska göras tillgänglig via Internet är troligen så små att det inte är rimligt att myndigheterna tar betalt för denna tjänst då adminstra- tionskostnaderna för ett sådant system kan bli av samma storleksordning som intäk- terna. bör därför ändras så att publicering på Internet av miljöinformation som är direkt kopplad till myndighetsutövandet blir en del av myndighetsansvaret. Ajourhållning av sådan information kommer att kräva resurser och bör täckas med anslag. Försäljning av publikationer är inte en huvuduppgift för myndigheter och det finns ingen anledning att kompensera dem för eventuella minskningar i försäljningsvoly- men. Däremot måste det även finnas resurser på myndigheterna för att vidareförädla och anpassa miljöinformation till olika målgruppers behov. Vidareför- ädlad miljöinformation i olika former bör även i fortsättningen kunna säljas till mark- nadsmässiga priser av myndigheter och andra oavsett om den distribueras i digital form eller trycks. Även om tekniken för att söka och analysera data från stora databaser genomgår en snabb utveckling mot ökad användarvänlighet, kommer många användare att behöva sammanfattande miljöinformation som innehåller enkla dataserier som ger en över- sikt över miljötillståndet. Exempelvis årsrapporter om miljösituationen i landet och tidsserier med de viktigaste miljövariablerna. och andra har en vik- tig uppgift i att göra miljödata tillgängliga via sådana dataserier. Svenska miljönätet bör verka för att dataserier som belyser alla viktiga miljöfrågor blir tillgängliga på nätet. Dessa dataserier kan få en viktig roll i skolundervisningen. Multimedia, datorspel och användningen av Internet fascinerar många männi- skor. Möjligheterna att kombinera olika medierna skapar nya pedagogiska hjälpme- del som bör utnyttjas i miljöarbetet. Det finns ett samhällsintresse i att medborgarnas miljökunskaper förbättras och försök med att använda framförallt multimedia på CD- skivor bör stödjas. Kunskaps- och kompetensstiftelsen har tidigare givit stöd till olika projekt inom detta område. Ett fortsatt stöd för sådana projekt behövs för att stimule- ra utvecklingen. 9.4Elektronisk dokumenthantering () I samband med myndigheternas hantering av olika miljöärenden produceras en om- fattande dokumentation. Antalet remissinstanser är ofta stort, varför många kopior måste göras. Formkraven på många dokument är också tydligt uttalade. En övergång till att använda vid hanteringen av miljövårdsärenden bör förenkla arbetet för såväl myndigheter som företag. För att uppnå avsedda rationaliseringsvinster bör efter en övergångsperiod bli obligatoriskt för juridiska personer, medan privatperso- ner även får använda andra medel för att kommunicera. bör påbörja ett eller flera utvecklingsprojekt för några lämpliga ärendegrupper. Företagens årliga miljörapporter till länsstyrelser och kommuner är en lämplig ärendetyp av flera skäl. Formkraven är tydliga och dokumenten innehåller numeriska data som normalt hanteras i olika datasystem hos såväl företag som myn- digheter. En övergång till gör det möjligt för myndigheterna att automatiskt föra över information till de databaser som används för att lagra data om miljöfarliga ut- släpp. Om utvecklingsprojekten ger ett positivt resultat bör berörda förordningar ändras så att rapportering med blir ett förstahandsalternativ. En sådan utveckling kräver dock ändringar även i andra lagar som reglerar myndigheters arbete. De insatser som redan har föreslagits av regeringen i proposition 1995/96:125 bör vara tillräckliga för miljöarbetets behov. 9.5IT för minskad miljöpåverkan En analys av hur olika användningar av IT påverkar miljön är angelägen men kräver omfattande resurser. Den ökande IT-användningen ger upphov till en mängd direkta och indirekta miljöeffekter. Förändringarna sker mycket snabbt och det är viktigt att stimulera forskning kring sådana effekter. för Miljöekonomi, , har påbörjat ett forskningsprojekt för att studera vilka effekter en ökad användning av IT kan ha på miljön. har beställt en skrift om goda exempel på hur IT påverkar miljön. Nedan föreslås vissa ytterligare åtgärder för att informera om goda exempel. IT kan användas för att ersätta tryckning och transport av pappersdokument. IT kan också användas för att minska resandet genom elektroniska konferenssystem, tele- konferenser och interaktiv TV (ITV). Det är dock långt ifrån självklart att dessa möj- ligheter kommer att användas så att de leder till en minskad miljöbelastning. Exempel på användningar av IT som givit minskad miljöbelastning bör stödjas på olika sätt. kan det vara lämpligt att stimulera olika pionjärer med ekonomiska bidrag. De projekt som får stöd bör vara väl integrerade i den normala verksamheten och bidrag ska täcka kostnaderna för utvärdering och publicering. Verksamheten bör tidsbegränsas till och bidragen betalas ut i efterhand. Miljö- vårdsberedningen bör fördela detta stöd. Svenska miljönätet bör på olika sätt sprida information om projekt där IT har lett till minskad miljöbelastning. För bildandet av Svenska miljönätet behövs ett engångsanslag på sammanlagt 7 mil- joner kronor. Finansieringen bör ske genom omdisponeringar inom miljödepartemen- tets budget. Efter projektettiden, vilken vi bedömer vara 1.5-2 år, bör Naturvårdsver- ket ansvara för driften av Svenska miljönätet inom ramen för ordinarie anslag. Förslaget om ökande tillgänglighet till och lägre priser på miljödata kan leda till in- komstbortfall för vissa myndigheter. Effekterna av förslaget bedöms dock inte vara större än att de kan hanteras i den normala budgetprocessen. Förvaltningsanslagen bör normalt täcka kostnaderna för att ta fram basdata och information som berör myndighetsuppgifterna samt att göra den tillgänglig i digital form. Många myndigheter och andra organisationer kommer att välja WWW-tekniken för intern informationshantering. Tillkommande utbildningskostnader för att använda miljönätet bedöms därför vara försumbara. De program som behövs för att använda miljönätet kan hämtas gratis från Internet. Effektivitetsvinsterna som kan erhållas genom miljönätet är svåra att kvantifiera. En ökad tillgång till miljöinformation bör kunna ge snabbare handläggning och vinsterna av detta kan uppskattas på följande sätt: Det finns uppskattningsvis 5000 personer inom landet som arbetar med miljöfrågor minst på halvtid. Om vi antar att dessa personer i genomsnitt använder för att söka miljöinformation blir årskostnaden för detta (1*40*300*5000). En tidsvinst för hälften av dessa personer skulle ge en besparing på ungefär 5miljoner kronor . En förbättrad överblick och tillgänglighet till miljödata leder till ett minskat dubbel- arbete och bättre användning av befintliga miljödata. Totalkostnaderna för miljöda- taproduktion är . Storleken på effektivitetsvinsterna med Svenska miljönätet är svåra att uppskatta, men bara någon procents förbättring i användningen av miljödata motiverar de föreslagna åtgärderna. Kostnaderna för den primära insamlingen av miljödata och framtagandet av grundin- formation berörs inte av förslagen och frågan om finansieringen och omfattningen av sådan verksamhet ligger utanför uppdraget. Enligt utredningsdirektivet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser, att pröva of- fentliga åtaganden och att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser. Vi bedömer inte att våra förslag har några regional- eller jämställdhetspolitiska kon- sekvenser. Avseende offentliga åtaganden finns dessa redovisade i kapitel 9.6. Tilläggsdirektiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A), Informationsteknik i mil- jöarbetet 1995:104, Beslut vid regeringssammanträde Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) får i uppdrag att utarbeta förslag till en samlad strategi för kopplingen mellan informationsteknik (IT) och miljön och att lämna för- slag till åtgärder som främjar användningen av IT inom miljöområdet. Den alltmer utbredda användningen av IT har givit olika samhällssekto- rer inte bara ökad snabbhet och ökad precision utan också ökade valmöjligheter inom en rad olika områden. När denna möjlighet utnyttjas påverkas miljön i många fall direkt eller indirekt. Ofta diskuteras miljönyttan med den ökande IT-användningen. Elektronisk post och information via nätet kan ge mindre pappersförbrukning, effek- tivare kommunikation kan bidra till energihushållning etc. Ökad IT-användning ger vidare förutsättningar för att snabbt och effektivt sprida kunskaper om miljöproble- men och deras orsaker. I det konkreta miljöarbetet finns olika använd- ningsområden. IT är t.ex. en förutsättning för den översyn och datainsamling som utförs i den moderna miljöövervakningen. IT spelar också en betydelsefull roll i samhällsplaneringen. Den information som finns i fastighetsdatasystemet kan utnyttjas inom olika samhällssektorer. En omvand- ling av allmänna kartor till digitala kartdatabaser pågår. Därmed möjliggörs upp- byggnad av geografiska informationssystem (GlS). Utveckling, samordning och IT- perspektivet vad gäller geografiska data , GIS m.m. kommer att tas upp i en nyligen tillsatt interdepartemental arbetsgrupp under ledning. Dessa frå- gor bör emellertid också bevakas ur miljösynpunkt. Det pågår ett antal övergripande aktiviteter när det gäller IT-användningen inom ra- men för t.ex. , Ungdomens IT-råd och Toppledarforum. När det gäller mer miljörelaterade aktiviteter har utarbetat en egen IT-strategi som innehåller följande prioriterade områden: ·IT för extern informationspridning; målgruppsanpassad förmedling av kunskap med hjälp av IT. ·Naturvårdsverkets interna informationssystem; intern uppbyggnad och samverkan så att gemensam information görs tillgänglig för alla. ·IT för uppföljning och utvärdering; ökat IT-användande för uppföljning av miljötillståndet och av hur miljöarbetet bedrivs. ·Extern samverkan; samverkan i IT-utnyttjandet med intressenterna så att informa- tionshanteringen bedrivs på ett effektivt sätt. ·Kvalitetssäkring; kvalitetsdeklarerad information. Miljöfrågorna blir alltmer komplexa och som en följd av detta ställs det större krav på att eventuella orsaksamband analyseras och på databearbetning. miljöarbetet hos myndigheter och andra ökar exempelvis behovet av en effektivare samordning av miljödata. Ökad IT-användning samt en bättre samordning kan leda till ökad effektivitet för berörda aktörer i miljöarbetet. En samlad strategi skall utarbetas vad gäller för användningen av IT inom miljö- området. Uppdrag att utarbeta förslag till en sådan strategi skall därför ges till Miljö- vårdsberedningen. Miljövårdsberedningen skall lägga förslag om hur informationsutbyte och infor- mationsförmedling till gagn för miljön bäst skall kunna utvecklas. En viktig del i miljöarbetet är spridning och tillgodogörande av information. Som en följd av om miljö och utveckling i och undertecknandet av kommer miljöarbetet allt mer att utföras på regional och lokal nivå. Mil- jöfrågorna kommer också att få ökad betydelse inom de olika samhällssektorerna och inom undervisningen. Det är därför viktigt med en fungerande informationsförmed- ling mellan stat, kommun, frivilliga organisationer, näringsliv och allmänheten när det gäller t.ex. nationell och internationell miljöpolitik, miljötillståndet, miljöarbetet i landet etc. Beredningen skall även lägga förslag om utvecklingen av konferenssystem för dialog och debatt som rör miljö- och miljöpolitik. Beredningen skall vidare belysa vilka effekter utnyttjandet av IT inom andra sam- hällssektorer kan få för miljön, dels vilka effekter utnyttjandet av IT inom miljöom- rådet kan få på samhället i stort och på miljöarbetet. Beredningen skall slutligen lägga förslag om hur utnyttjande, tillgänglighet och utby- te av miljödata kan förbättras genom att samordnas och effektiviseras. Beredningen skall härvid belysa och i sina förslag beakta juridiska frågor, t.ex. kring bestämmel- serna om allmän handling, offentlighet och sekretess samt upphovsrätt och prissätt- ning. I beredningens förslag skall även ingå ansvarsfördelning, drifts- och underhåll- sansvar, varvid de mest kostnadseffektiva lösningarna skall eftersträvas. Om förslag läggs som innebär ökade resursanspråk skall förslag till finansiering re- dovisas. Miljövårdsberedningen skall utföra uppdraget inom ramen för sin ordinarie verksam- het (Dir. 1995:22). Utredningen skall utföras i fortlöpande samråd med berörda myndigheter, kommittéer och utredningar däribland (Ju 1994:05) och Ny datalag m.m. (1995:91), Regeringens och arbetsgruppen kring geografiska data. Uppdraget skall redovisas till regeringen . En delredovisning skall lämnas som underlag för regeringens överväganden i IT frågor. 11.2Arbetsgruppen kring geografiska data (REGGIT) BILAGA TILL PROTOKOLL 36 M95/2454/7 Arbetsgrupp för samverkan om geografiska data och geografiska informationssystem Samordning av arbetet med geografiska data m.m. Regeringen behandlade i propositionen om Finansiering m.m. av lantmäteri- och fas- tighetsdataverksamhet (1994/95:166) behov av viss samordning på och regional nivå och konstaterade ... Det av regeringen aviserade och av bostadsutskottet förutsatta samordningsinitiativet bör nu fullföljas genom att en arbetsgrupp bildas med förankring i . Arbetsuppgifterna i stort för denna arbetsgrupp framgår av de återgivna utdragen ur propositionen och utskottsbetänkandet. Vissa närmare riktlinjer för arbetsgruppen anges i det följande. Inriktning av arbetsgruppens verksamhet En omfattande verksamhet pågår med uppbyggnad av geografiska databaser och ut- veckling av geografiska informationssystem (GIS). Som framgår av den återgivna propositionstexten bedrivs också ett betydande arbete med samordning, standardise- ring osv. på myndighetsnivå och inom olika organisationer både centralt och regio- nalt. Vidare pågår ett arbete inom EU för att få fram en policy för en europeisk in- frastruktur för geografisk information (GI 2000). Vad som efterlyses från många berörda är ett samlat grepp över aktuella frågeställ- ningar och problem, utarbetandet av en nationell strategi samt ett snabbt genomfö- rande av nödvändiga åtgärder och beslut. Det bör vara en primär uppgift för arbets- gruppen att verka med denna inriktning. Arbetet bör i ett inledande skede koncentre- ras på konkreta frågor där regeringsbeslut eller initiativ från berörda departement kan krävas, där hinder för en positiv utveckling behöver röjas undan eller EU-arbetet krä- ver snabba svenska ställningstaganden osv. När arbetsgruppen har skaffat sig en överblick över de mest akuta frågorna och initie- rat lösningar på dessa bör den nu angivna inriktningen kombineras med uppgifter av mera utredande karaktär inriktade på att lösa frågor om samordning m.m. i ett längre tidsperspektiv. En målsättning bör därvid vara att samordningsåtgärder m.m. så långt möjligt skall ha sin tyngdpunkt på myndighetsnivå. Endast mera övergripande frågor bör på hanteras av en eventuellt bibehållen samordningsfunktion inom . De sakfrågor som arbetsgruppen ställs inför spänner över ett vitt fält från mera tek- niska frågor om dataförsörjning m.m. till relativt breda samordningsaspekter, regel- frågor osv. Till den förstnämnda gruppen hör frågor om databasuppbyggnad, dataut- byte och datadistribution. Frågor om standardisering, regler för tillgång till data och om prissättning blir centrala i dessa sammanhang. Dessa grundläggande frågor måste sättas in i system som präglas av klara ansvarsrol- ler och tydliga regler. Samordning och ansvarsfördelning inom den offentliga sektorn behöver utvecklas. En viktig fråga är var gränsen skall gå mellan offentliga åtagan- den och företagsbaserad verksamhet. Brister i tidsanpassning mellan utbyggnad av olika databaser kan kräva initiativ för att trånga sektorer skall undvikas. Resursfrågor behöver bedömas fortlöpande och mera samordnat än . Legala och andra hinder bör så långt möjligt undanröjas genom tidiga överväganden om nödvändiga författ- ningsändringar. God framförhållning behövs också när det gäller initiativ i fråga om forskning och utveckling. Integritet och säkerhet är generella utgångspunkter för verksamheten på området. En genomgående strävan bör vara att söka lösningar som är gemensamma över det vidare IT-området. Berörda departement, myndigheter m.m. Det finns en mängd aktörer inom området med inriktning på produktion av data. Det gäller främst , , , geologiska undersökning, , , samt . Vik- tiga avnämare är bl.a. Försvarsmakten, infrastrukturverken inom transport och kom- munikation, skogs- och jordbruket samt dess myndigheter, , m.fl. Statskontoret och har viktiga funktioner inom området, inte minst vad gäller anknytningen till IT-frågorna generellt och frågor om den offentliga verksamhetens omfattning. Flera organ med inriktning mot samord- ningsåtgärder är också verksamma inom området. Sammantaget leder det nu anförda till att många departement blir berörda av arbets- gruppens verksamhet. Följande departement bör - utöver som svarar för den sammanhållande funktionen - vara löpande företrädda i arbetsgruppen: Försvars-, Kommunikations-, Finans- (såväl budget- och förvaltnings- som kom- munfrågor), Jordbruks-, Närings-, Kultur- och (länsförvaltning). Alla berörda myndigheter m.fl. kan av praktiska skäl inte formellt ingå i arbetsgrup- pen. Arbetsgruppens kärna bör utgöras av företrädare för nämnda departement samt för , , , , för landskapsinformation () och den Natio- nella SAMGIS-gruppen. Övriga aktörer bör, när frågor behandlas som rör dem, på lämpligt sätt knytas till gruppens verksamhet. Inom bör samordning ske mellan arbetsgruppen och samt Toppledarforum. Arbetsgruppen bör fortlöpande redovisa förslag till lämpliga beslut och åtgärder. En samlad rapport om verksamheten skall lämnas till regeringen . Denna rapport skall innefatta förslag till plan - inklusive tidsplan - för den fortsatta verksamheten. 11.3Enkät om miljödata och miljöinformation Med data menas tabeller med text eller siffror som redovisas utan en tolkning. Om ni publicerar data är jag intresserad av att veta hur ni beskriver kvalitén hos data. Finns det någon form av metadata tillgängligt? Med information avses sammanhängande text, bilder och tabeller. Om ni hanterar data och information på olika sätt är jag tack- sam om ni redovisar detta. 1.Namn och adress till uppgiftslämnaren 2.Vilken typ av information och data används i er organisation? 3.Hur införskaffas information och data? Finns det ekonomiska eller praktiska pro- blem med att införskaffa nödvändig information och data? 4.Vilken typ av information och data produceras i er organisation? Finns det eko- nomiska eller praktiska problem med att nå ut med information och data? 5.Äger er organisation databaser? 6.Kan andra söka i dessa? Om inte: Varför? 7.Hur levereras information och data till respektive från er organisation? 8.Vilka problem finns med att utnyttja IT mer effektivt för miljöarbetet? 9.Vilken informationsteknik används i din organisation? ·Konferenssystem som First Class och Lotus Notes 10.Vilka nya tekniker tror du kommer att användas i ert arbete ? 11.Kommer detta att leda till ett effektivare miljöarbete?