sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — arbetar på en vägledning om miljö anpassad upphandling riktad direkt till och anpassad fö r statliga upphandlare. Den ska vara klar . Den offentliga upphandlingen är reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig upp-handling. Lagen gö r det mö jligt att väga in miljö hänsyn. Bestämmelser finns också i konkurrenslagen (1993:20) och i lagen (1994:615) om ingripande mot otillbö rligt beteende vid offentlig upphandling. Fö r vissa myndigheter gäller dessutom fö rordningen (1980:849) om tillämpning av GATT-ö verenskom-melsen om statlig upphandling. Upphandling innebär att kö pa, leasa, hyra eller hyrkö pa varor, tjänster eller byggentreprenader. När värdet ö verstiger ett visst trö skelvärde måste upphandlingen ske enligt EUs regler vid offentlig upphandling. Myndigheten bö r så långt mö jligt nyttja den statliga inkö pssamordningen. Nämnden fö r offentlig upphandling ska bland annat verka fö r en miljömedveten offentlig upphandling. Adress och telefon till Nämnden fö r offentlig upphand-ling finns i bilaga 15. Intern och extern kommunikation Myndigheten bö r ha rutiner fö r att internt hantera, sprida och kanalisera info-måtton om miljö arbetet, såväl uppåt och neråt som horisontellt i organisationen och externt. Vissa myndigheter måste i samverkan med andra myndigheter ta fram underlag fö r miljö statistik fö r att tillgodose såväl nationella som internationella behov (lag (1992:889) om den officiella statistiken). Fö r att få en jämn och god kvalitet bö r detta arbete ske enligt dokumenterade rutiner. Det kan finnas behov av att delge viktig information på ett ordnat sätt så att rätt personer får rätt information vid t.ex. ofö rutsedda händelser i verksamheten eller då myndigheten berö rs av någon extern händelse av betydelse från miljö -synpunkt. Fö r att upprätthålla motivation och engagemang bö r resultat och goda exempel samlas in och systematiskt spridas inom myndigheten liksom nyheter om fö r-ändringar och åtgärder i det egna miljö arbetet. Allmänhetens rätt till fri tillgång till information om tillståndet i miljö n, miljö -arbetet och dess resultat är viktig och ett EU-krav (direktiv (90/313/EEG)). Myndighetens miljö policy, redovisningarna av det egna miljö arbetet och resul-tatet från det är allmänna handlingar som normalt omfattas av offentlighets-principen. Myndigheten ska, i de former och i den omfattning som regeringen kräver åter-rapportering, informera om nuläget i miljö arbetet och om det samlade resultatet från det. Å terrapporteringen ska ske på det sätt som är bestämt fö r varje myndighet. Om regeringen inte formulerat några särskilda krav i regle-ringsbrev eller andra beslut bö r grundläggande information finnas med i en bi-laga till årsredovisningen. Mer omfattande rapportering och information i speciella hänseenden bö r läm-nas i separata rapporter. Myndigheter med sektoransvar bö r lämna särskilda miljö rapporter om miljö arbetet inom sektorn . Information till rege-ring och departement bö r ske i former som är beslutade i fö rväg eller som är särskilt ö verenskomna. Av bilaga 10 framgår vad en årsredovisning och annan rapportering kan avse och innehålla. Innan myndigheten beslutar om regler (fö reskrifter och allmänna råd) ska den utreda och dokumentera reglernas kostnadsmässiga och andra konsekvenser (27§ verksfö rordningen). Med andra konsekvenser avses bl.a. effekterna på miljö n och konsekvensutredningen ska belysa om reglerna påverkar miljö n på något sätt och i så fall hur och i vilken omfattning. Konsekvensutredningar som är att betrakta som utfö rliga eller komplexa enligt terminologi, bö r kunna relatera till och rege-ringens miljömål och om reglerna bidrar till eller motverkar dessa (se RRVs skrift §14 konsekvensutredning). Andra konsekvenser, som kan vara viktiga att beakta, är om det uppstår behov av att vidta åtgärder mot miljö effekterna inom andra delar av statsfö rvaltningen eller samhället. Kostnaderna fö r sådana miljö åtgärder kan i vissa fall vara stora. Myndigheten bö r även redovisa konsekvenserna fö r miljö n av sådana fö rslag som fö rs fram i utredningar, svar på regeringsuppdrag och i andra liknande sammanhang. I bilaga 12 finns fö rslag på vad som kan ingå i en sådan. har gett ut en skrift om konsekvensutredningar (RRV 1995:18). Dokumentationen beskriver hur myndigheten arbetar med miljö frågan (miljö -ledningen) liksom utfö rande på och resultat från miljö arbetet. Exempel på dokumentation och hur denna hanteras finns i bilaga 8. Genom dokumenten går det att styra miljö arbetet. Miljö arbetet blir också lät-tare att revidera och fö rändra och därmed också att fö rbättra. Vad som är be-slutat och tänkt (mål och planer) går att jämfö ra med hur det verkligen är eller blev (resultat). Misstag och brister i miljö arbetet och dess fö rutsättningar går att spåra upp och rätta till och det går att hålla ett grepp ö ver helheten. Dokumentationen ska vara funktionell och lätthanterlig och får inte bli ett själv-ändamål. Myndigheter med en omfattande miljö påverkan kan behö va en mer omfattande dokumentation än de som påverkar miljö n enbart genom sin administration. Myndigheten bö r ha rutiner fö r att identifiera, registrera, underhålla och gallra dokumenten. Någon kan behö va ha i uppgift att skö ta detta. Så långt det är mö jligt bö r befintliga dokument nyttjas eller bö r hänvisning ske till dessa t.ex. manualer, instruktioner, befattningsbeskrivningar och liknande som redan finns fö r annat ändamål. Genom att på ett tidigt stadium bedöma omfattningen och detaljeringsgraden hos rutinbeskrivningarna går det att undvika en fö r stor dokumentmängd. Ut-nyttja gärna datamedia. Vissa myndigheter kan behö va identifiera tänkbara olyckor och nö dlägessitua-tioner fö r att kunna ha en beredskap att agera om något händer. I så fall behö -ver det också finnas rutiner fö r hur myndigheten ska agera och vem som har ansvaret i en sådan situation när det inträffar. Rutinerna ska syfta till att fö rhindra eller mildra påverkan på miljö n och bö r ö vas med jämna mellanrum. De bö r vara dokumenterade. Uppfö ljningen är mycket viktig Frågor som myndigheten ska kunna svara på Uppfö ljning av miljö arbetet innebär att samla in och värdera belägg fö r hur myndigheten arbetar i fö rhållande till miljö policy, miljömål och miljö pro-gram samt redovisning av detta fö r myndighetens ledning. Miljö revision av miljö ledningen innebär en systematisk och dokumenterad process fö r att objektivt bestyrka, samla in och värdera belägg fö r om myn-dighetens sätt att leda miljö arbetet på är i ö verensstämmelse med de kriterier som myndigheten bestämt fö r miljö revisionen, samt redovisning av resultaten från denna process till myndighetens ledning. lö pande fö lja Det gäller t.ex. mindre myndigheter eller myndigheter som enbart påverkar miljö n genom sin admini-stration. Miljö samordnarens uppfö ljning och rapportering till ledningen kan då vara tillräcklig. instrument fö r att fö lja upp och miljö ledningen - fungerar. Miljö revisionen ger underlag fö r ledningen att fatta beslut om vilka åtgärder som behö ver sättas in fö r korrigera brister i miljö arbetet utifrån den fast-slagna miljö policyn. Uppfö ljning genom miljö revision är lämpligt när myndighetens verksamhet är komplex eller omfattande eller då verksamheten eller anläggningar direkt på-verkar miljö n genom utsläpp, buller etc. Däremot är intern miljö revision mindre lämpat fö r att fö lja upp indirekta miljö effekter av t.ex. fö reskrifter. Sådan uppfö ljning bö r ske fortlö pande och miljö revisionen bö r snarare ta fasta på om och hur den gö rs. Hos myndigheter med ett formellt sektoransvar fö r miljö n liksom hos länsstyr-elserna kan en bedömning ske från fall till fall av vad som är en lämplig form fö r uppfö ljningen. Myndigheter som omfattas av fö rordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter m.fl. bö r kunna bygga vidare på de rutiner som redan gäller. Generellt sett är uppfö ljningen behö vlig fö r att miljö arbetet ska bli bättre genom att hinder och problem i organisationen blir upptäckta och därefter åt-gärdade. Den behö vs också fö r att hålla liv i miljö arbetet. Genom uppfö ljningen visar ledningen att de beslut de fattat är allvarligt och långsiktigt menade. Det är också ett sätt att infö r personalen visa sig intresserad av och bry sig om det arbete som utfö rs och det engagemang som läggs ner. Det är viktigt att se på och använda uppfö ljningen positivt och fö rmedla denna inställning i organisationen, och vid behov även till ledningen. Den kan under-lätta kommunikationen mellan anställda och ledningen och minska risken fö r hemmablindhet. Den utgö r därfö r inte enbart ledningens kontrollfunktion. information om varfö r ledningen fö ljer upp miljö arbetet eller varfö r miljö revision genomfö rs. Att fö lja upp utan miljö revision Uppfö ljningen bö r återkomma fortlö pande och vara avgränsad till vissa sakfrågor. Den kan ta fasta på de interna miljömålen och om dessa nås och om miljö arbetet blir bättre t.ex. genom att nyckeltalen visar detta. Finns detaljerade miljömål som är beslutade av andra än ledningen bö r en avstämning ske om dessa ligger i linje med miljö policyn och med de ö vergripande miljö -målen. Om myndigheten har utrett konsekvenserna fö r miljö n innan beslut om regler fattas eller infö r utredningsfö rslag kan belysas i en uppfö ljning. Det kan också behö va ske en genomgång av om rutinerna fö r t.ex. upphandling, resor, avfallshantering, materialfö rbrukning, skö tsel av utrustning m.m. fö ljs. Ledningen måste få redovisat om de interna miljömålen uppnås och om miljö -policyn fö ljs samt orsakerna till eventuella brister i detta hänseende. Fö r andra typer av brister kan det vara tillräckligt att informera ansvarig chef på lägre nivå. Miljö revisorn och miljö revisionen De myndigheter som har fö r avsikt att fö lja upp sitt miljö arbete med miljö revi-sion bö r beakta vissa grundkrav. Intern miljö revision är ledningens instrument fö r att fö lja upp och utvärdera miljö arbetet och hur det integrerade och systematiska miljö arbetet - miljö led-ningen - fungerar. Miljö revisorn arbetar därfö r på ledningens uppdrag och en fö rutsättning fö r att miljö revisionen ska lyckas är att revisorn har ledningens fulla stö d fö r att kunna arbeta fö r att revisionen. Fö rst då blir verkningsfull och tas på allvar. stö d består dels i att få rätt att ta del av de fakta personal som behö vs och dels i att ledningen tar miljö revisionen på allvar genom att det leder till åtgärder. En intern miljö revisor agerar på uppdrag från ledningen och ska vara kompetent och oberoende av den eller det som blir reviderat fö r att kunna vara objektiv och opartisk i sin utvärdering. Miljö revisorn bö r fö rutom miljö kunskap ha kun-skaper i miljö revision, miljö ledning och tillräcklig kunskap om myndighetens verksamhet. Fö r revision av vissa verksamheter kan kunskapskraven ibland be-hö va vara omfattande. Utö ver att revidera den verksamhet ledningen ansvarar fö r kan ledningen också behö va uppdra åt miljö revisorn att granska hur de själva utfö r sin ledningsfunk-tion och hur den uppfattas. Eventuella miljö samordnare bö r inte genomfö ra eller medverka i miljö revisio-nen av den egna myndigheten eller den anläggning/ verksamhet som denne ska samordna miljö arbetet inom. samordningen ingår som en funktion i det miljö arbete miljö revideras är samordnaren att betrakta som part i målet. Ledningen ska tydliggö ra och slå fast syftet och uppdragets omfattning i samråd med miljö revisorn. Myndigheten kan utfö ra de interna miljö revisionerna med egen eller med inhyrd personal. Det kan vara lämpligt att ö verväga mö jligheten med att byta miljö re-visionstjänster med andra lämpliga statliga myndigheter i syfte att hålla kostna-derna nere. Miljö revisionen innefattar de tre momenten planering, genomfö rande och rap-portering. ISO-standarderna 14 010 -12 utgö r mallar fö r hur miljö revisionen bö r genomfö ras och vilka krav som bö r ställas på en miljö revisor. Handlar myndig-heten upp tjänsten bö r standarderna fö ljas. Certifiering av miljö revisorer gente-mot dessa standarder finns ännu inte, men kan bli aktuell . Fö reningen Miljö revisorer i (MIS) har antagit etiska regler fö r miljö re-visorer. När uppfö ljningen sker genom miljö revision anger myndigheten I en miljö revi-sionsplan vilken verksamhet som ska bli miljö reviderad och avseende vad samt när och hur det ska ske. Alla delar av verksamheten behö ver därmed inte bli reviderade varje gång men bö r bli det under loppet av ett par . Av bilaga 9 framgår i korthet vad en miljö revisionsplan bö r innehålla. Myndigheter med skyldighet att bedriva internrevision enligt internrevisionsfö r-ordningen (1995:686) kan jämfö ra med fö rordningens krav på att fastställa en revisionsplan. Utveckla och fö rbättra har slagit fast samhällssektorernas miljö ansvar. Detta ansvar sträcker sig längre än att utfö ra precis vad myndigheten blivit ålagd. Kraven på initiativen till fö rbättrat ansvarstagande fö r miljö n ska således inte behö va komma utifrån eller påpekas från regeringen. Detta ger myndigheten en mö jlighet att utveckla verksamheten på egen hand och utan detaljreglering. Myndighetens miljö policy ska bl.a. därfö r innehålla ett internt krav på fortlö -pande fö rbättringar (se bilaga 4), vilket utgö r en hö rnpelare fö r ett väl funge-rande miljö arbete. Korrigeringar av brister fö r att utveckla miljö arbetet och uppfö ljningar av detsamma från myndighetens ledning är betydelsefulla. Brister och felaktigheter som blivit uppdagade måste rättas till. Å tgärderna kan vara av avhjälpande eller korrigerande natur. Vissa åtgärder avser att gö ra det bästa mö jliga av en situation - avhjälpande åtgärder. Det är sådana som måste vidtas akut i ett visst uppkommet läge fö r att lö sa ett problem fö r tillfället. En korrigerande åtgärd är till fö r att fö rändra något till det bättre med av-seende . Den är mer långsiktig och vidtas fö r att inte upprepa det som hänt eller blivit uppmärksammat. Korrigeringen kan avse t.ex. innehåll i utbildning eller ändring av rutiner. Den medfö r att dokumentationen av de delar av miljö ledningssystemet som berö rs måste revideras. När ett fel eller en brist uppdagas eller något inträffar som medfö r konsekven-ser fö r miljö arbetet måste myndigheten kartlägga händelsefö rloppet och ta reda på orsaken till det hela. En avhjälpande eller korrigerande åtgärd ska sättas in . Därefter bö r åt-gärden fö ljas upp fö r att det ska gå att avgö ra om rätt åtgärd sattes in eller den behö ver fö rändras eller kompletteras. Det är viktigt att ledningen och ö vriga som tilldelats ett särskilt ansvar fort-lö pande fö ljer upp miljö arbetet, var och en utifrån sitt ansvar. Rutiner bö r finnas fö r detta och fö r intern rapportering av händelser och åtgärder till ansvarig person. Rutinerna kan slås fast i t.ex. myndighetens verksamhetsplan. Ett moment i uppfö ljning som myndighetens ledning utfö r ska bestå av att gå igenom resultatet från miljö revisionen och om uppsatta mål har nåtts. Det är också viktigt att uppmärksamma att miljö ledningssystemet hänger medvid fö rändringar i verksamheten. Har myndigheten utvecklat nyckeltal fö r miljö arbetet är information om och en värdering av hur dessa fö rändras värdefull. Se ö ver helheten Med mellanrum bö r myndigheten ö vergripande se ö ver hela sitt miljö -arbete och inriktningen på det. En ny omvärldsanalys kan behö vas fö r att led-ningen ska kunna avgö ra om den inslagna vägen (uttryckt via policyn) fort-farande är aktuell eller om den behö ver ändras på något sätt. En sådan om-världsanalys behö ver normalt inte vara lika ingående som den inledande miljö -utredningen, om denna varit genomarbetad. En fö rändring av miljö policyn innebär att även miljö ledningssystemet inklusive mål och handlingsprogram behö ver ses ö ver. INNEHÅ LL I PROJEKTPLAN Det kan vara lämpligt att bilda en styrgrupp. Den kan bestå av representanter fö r berö rda delar av myndighetens organisation. En fö r arbetet lämplig person kan leda gruppen. är det myndighetens chef som är denna person (t.ex. i mindre myndigheter) eller någon annan från ledningen. Styrgruppens ö vergripande uppgift är att initiera miljö ledningsarbetet, motivera personal och att fö lja upp arbetet. Nedanstående punkter visar på några viktiga moment och frågeställningar som kan ingå i en projektplan. Projektplanen bö r inte vara detaljreglerande. Uppräk-ningen nedan gö r inte anspråk på att vara komplett. Målet med projektet. Ska en eventuell cer-tifiering avse hela eller delar av verksamheten? Bestämma hur dokumentationen ska utfö ras och läggas upp så att den blir användbar fö r det framtida miljö ledningsarbetet. Kartlägga nuläget genom att inventera vilka beståndsdelar som helt eller delvis redan finns och som kan ingå i eller utgö ra en del i ett Vilka underlag finns redan framtagna, miljö arbete utfö rs redan och vilka rutiner finna och dokumentation finns av detta. Klart till när? Gö ra en miljö utredning. Hur omfattande behö ver den vara? Klart till vilken tidpunkt? Bestämma vilka miljö aspekter som är viktigast av de som är identifierade. Upprätta fö rslag till miljö policy. Styrgruppens sammansättning och uppgift. Projektledarens (samordnarens) namn och uppgift. Vilka resurser (pengar och personer) är behö vliga och vem ansvarar fö r vad? Tidplan fö r genomfö randet. Syftet med utredningen framgår på sidan 23. Ta redan i inledningen av arbetet med miljö utredningen ställning till om nyckel-tal (se sidorna 59 och 64) ska användas och om det primära underlaget fö r dessa då ska ingå i miljö utredningen. Relatera verksamheten till miljöhoten Syftet med den svenska miljö politiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med natur-resurser samt skydda natur- och kulturlandskap (prop 1990/91:90). Fö r att uppnå detta har och regeringen angivit både ö vergripande och mer preciserade nationella miljömål utifrån vilka det går att formulera nedan-stående miljö hot som bygger på tretton miljö hot. sammanställer och uppdaterar regelbundet och regeringens miljömål i relation till de tretton fö rsta miljö hoten samt miljö -målens status. När miljö påverkan sker direkt, exempelvis hos och , bö r myndigheten redovisa under vilka miljö hot som denna påverkan faller. Miljö påverkan som sker genom administrationen eller som är indirekta är ofta svårare att sortera in under miljö hot eller relatera till de nationella miljömålen. Ett exempel är att utsläpp från fossileldade energianläggningar eller från tjänstebilar faller under miljö hoten ett, tre och fem. Myndigheter med verksamhet som direkt påverkar miljö n bö r dessutom be-skriva omfattningen i absoluta mått t.ex. storlek på utsläppen, antal kö rda mil eller antal resor och reslängd med olika slag Målet är att begränsa klimatfö rändringarna så att de kan genom naturlig anpassning. Det innebär att utsläppen av klimatpåverkande gaser från t.ex. fö rbränning och trafik måste begränsas. Farlig UV-strålning ö kar till fö ljd av uttunningen av det skyddande ozon-skiktet. Om utsläppen upphö r kan ozonskiktet återställas. Därfö r måste användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas och upphö ra. 3Fö rsurning av mark och vatten Luftfö roreningar som leder till fö rsurning av vatten och mark måste be-gränsas. Svavel-, kväve och ammoniakutsläpp till luft bö r minska kraftigt. 4Fotokemiska oxidanter/marknära ozon Fö r att begränsa halterna av marknära ozon till nivåer som inte utgö r ett hot mot naturen och människors hälsa, kräva att utsläppen av flyktiga organi-ska ämnen och kväveoxider minskas kraftigt. 5Tätorternas luftfö roreningar och buller Luftfö roreningar från trafik, industri och energianläggningar måste begrän-sas så att luftkvaliteten kan fö rbättras. Det innebär bl.a. att utsläppen av cancerframkallande ämnen måste minska. 6Ö vergö dning av vatten och mark Naturligt fö rekommande arter i havs- och vattenområden ska bevaras i livs-kraftiga balanserade bestånd. Därfö r måste utsläppen av näringsämnen till haven, bl.a. Ö stersjö n, minska. Flö dena och användningen av hälso- och miljö farliga metaller måste minska. Användningen av kvicksilver, kadmium och bly bö r upphö ra helt. 8Påverkan av organiska miljö gifter Utsläppen av organiska miljö gifter, t.ex. klorerade lö sningsmedel, måste kraftigt minska eller upphö ra. 9Oacceptabel introduktion och spridning av främmande organismer Biotekniken ska tillämpas så att inga negativa miljö effekter uppstår. Infö -randet av främmande arter eller genetiskt modifierade organismer ska ske med stor restriktivitet och under betryggande kontroll. 10Brister i nyttjandet av mark och vatten som produktions- och fö rsö rj- ningsresurs Skogsmarkens naturgivna produktionsfö rmåga ska bevaras och skogens natur- och kulturmiljö värden skyddas. fö rorenas eller behandlas så, att naturliga, viktiga markprocesser blir allvarligt stö rda. 11Fö r miljö n negativ exploatering av mark och vatten fö r bebyggelse, anläggningar och infrastruktur Samhällsbyggandet ska ske så att miljö problem fö rebyggs eller begränsas. I samhällsplaneringen ska hänsyn tas till naturens kretslopp och en långsik-tigt god resurshushållning främjas. 12Anspråk mot särskilt värdefulla områden Målet att bevara särskilt värdefulla mark- och vattenområden och deras flora och fauna genom att inrätta nationalparker. Skyddet av urskogar, våt-marker och vissa odlingslandskap ska prioriteras. 13Brutna kretslopp, avfall och miljö farliga restprodukter Allt vi använder hamnar fö rr eller senare i naturen som avfall. Dess mängd och innehåll av hälso- och miljö farliga ämnen ska minimeras. I fö rsta hand ska avfallet återanvändas, i andra hand återvinnas. När detta inte är mö jligt ska mycket hårda miljö krav ställas på omhändertagandet. 14Brister i skyddet mot joniserande och icke-joniserande strålning Arbeta i fyra steg 1Välj en aktivitet, produkt eller tjänst inom verksamheten eller en viss typ av sådan. Den valda aktiviteten, produkten eller tjänsten bö r vara tillräckligt omfat-tande/vanlig fö r att det ska vara meningsfullt att undersö ka den och lämpligt avgränsad. 2Analysera miljö aspekterna som är fö rknippade med den aktiviteten, produk-ten eller tjänsten. Identiera så många miljö aspekter som det är mö jligt. 3 Analysera miljö påverkan Identifiera så många exempel på miljö påverkan som mö jligt, både aktuella och potentiella, positiva och negativa vilka går att fö rknippa med varje iden-tifierad miljö aspekt och oavsett om dessa är lokala/regionala, nationella eller globala. Aktivitet, produkt, sortering och risk fö r fö rorenar avfallet och fö rsvårar nyttjande av det, onö dig naturresurser (hot 13) atmosfären (hot 2), bi- drar till bildning av ska-dor på grö da och män-niskor (hot 4) regler om hastighet på (hot 1), fö rsurning av av CO2, kolväten och mark och vatten (hot 3), stö r människor och djurliv (hoten 4 och 5) lokal, nationell, global av CO2, kolväten och atmosfären och på kli- matet (hoten 1 och 2), fö rsurning av mark och vatten (hot 3), stö r människor (hot 5) lokal, nationell och fö rbrukning av papper, alstring av avfall (hot 4 Bedöm vilken miljö påverkan som är allvarligast Ta hänsyn till hur allvarlig den är, sannolikhet fö r att det ska inträffa, hur länge påverkan kvarstår. Ta sedan också hänsyn till potentiell risk fö r att komma i konflikt med lag-krav, kostnader, andra mö jligheter att fö rbättra miljö påverkan, krav/ö nske-mål från intressenterna t.ex. regeringen. -Det militära fö rsvaret och miljö n. Fö rsvarsmakten . Exempel på nyckeltal, som myndigheten själv kan välja bland, finns i nedan-stående tabell. De avser den direkta miljö påverkan. Ska dessa gå att använda med ett basår som referens bö r det i miljö utredningen ingå att ta fram data fö r detta basår. energifö rbrukning i t.ex. kWh / år energifö rbrukning per ändamål och år (t.ex. uppvärmning, produktion, kylning, transporter)