sou · GKB3145d3 · 1997-01-01 00:00:00 — Slutsatsen blir att om vi ska förändra arbetstidsmönstren mellan könen så måste vi börja med ansva- ret för familjen. Detta är en slutsats som står i bjär kontrast med lag- stiftarens tidigare ambitioner. har vi lagstiftat om obligatoris- ka pappamånader i föräldraförsäkringen för att öppna möjligheter för föräldrar att dela på föräldraansvaret, vi har lagstiftat om rätten till föräldraledighet för att öppna för att människor ska ges möjlighet att kombinera arbete och föräldraskap. Vi har lagstiftat om rätt till förkor- tad arbetstid under småbarnsåren av samma anledning. Om vi vill förändra arbetstidsmönstren mellan könen är en lagstiftad arbetstids- förkortning en grund och ett hjälpmedel för familjerna att inbördes fördela ansvaret för hushåll och familj. Inom vissa yrken förbrukas människor i snabb takt, den genomsnittliga pensionsåldern är , att jämföra med den lagstadgade . I förtidspensionssystemet finns 400 000 personer, många p.g.a. arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar. Det sker en nyrekrytering till systemet med 30-40 000 personer , de flesta p.g.a. av ett allt hårdare arbetsliv. har vi arbetat aktivt med arbetsmiljön, nya lagar, tekniska hjälpmedel m.m. och trots detta så fortsätter utslagningen i snabb takt. När det gäller belastningsskador och förslitningsskador och viss psyko- social stress blir allt fler forskare eniga om att vid sidan om ett aktivt arbetsmiljöarbete så måste exponeringstiden minska, dvs den tid människor är på arbetet. Ska vi förhindra att människor slås ut ur arbetslivet eller in i långtidssjukskrivningar räcker det inte med det traditionella arbetsmiljöarbetet, en del av lösningen måste vara att vi sänker arbetstiden, vilket de facto innebär att vi fördelar tiden jäm- Reservationer och särskilda yttranden nare över livet så att vi arbetar mindre månad och år för att istället kunna vara kvar i arbetslivet fram till pensionsåldern. Det finns också ett klarlagt samband mellan arbetspassens längd och antalet arbetsolyckor. Eftersom kommittén koncentrerat sitt arbete till att belysa sysselsättningseffekterna av en arbetstidsförkortning har frågan om sambandet mellan arbetstidens längd och ohälsa inte disku- terats tillräckligt enligt min mening. Jag delar majoritetens uppfattning att det är dags att inleda en arbets- tidsförkortning av sysselsättningsskäl och av välfärdsskäl. Enligt min mening måste arbetstidsförkortningen genomföras lagstiftningsvägen. Att som majoriteten gör förorda avtalade branschvisa eller lokala arbetstidsförkortningar innebär att en rad önskade positiva effekter av förkortningen uteblir. Internationella erfarenheter visar att om en arbetstidsförkortning skall öka sysselsättningen så krävs rejäla steg. Tas arbetstidsförkortningen ut i så äter produktivitetsökningen upp sysselsättningseffekten. Avtalade arbetstidsförkortningar tenderar att tas i små steg och ersättas fullt ut av produktivitetsökningar varvid sysselsättningseffekten uteblir. Ett undantag finns, IG metall i Tysk- land, där arbetstiden förkortades, efter konflikt, och där sysselsättningseffekten var betydande. En negativ effekt av avtalade arbetstidsförkortningar är att branscher med ett relativt högt löneläge har råd att avstå löneutrymme i utbyte mot förkortad arbetstid medan låglönebranscher (ofta kvinnliga) inte har råd att avstå löneutrymme. Vi riskerar att få en ny form av diskri- minering på den könssegregerade svenska arbetsmarknaden. Att den av kvinnor dominerade arbetsmarknaden som känneteck- nas av låga löner också kommer att kännetecknas av långa heltidsar- betsmått, man arbetar mycket och tjänar litet, medan den av män domi- nerade arbetsmarknaden får lägre heltidsarbetsmått och tjänar mer. Internationella erfarenheter visar att kvinnodominerade branscher alltid släpat rejält efter när arbetstidsförkortningar avtalats fram. Ska en arbetstidsförkortning få genomslag i hela samhället, ge sysselsättnings- effekter och välfärdsvinster, krävs att den lagstiftade arbetstiden, Reservationer och särskilda yttranden för heltidsarbete, sänks. Sedan kan arbetstiden anpassas till olika branscher och sektorer avtalsvägen. Den höga summa som betalar ut i olika försörjningssystem skulle delvis kunna användas för att kompensera så att arbetstagarna kan behålla lönen vid en arbetstidsförkortning. Detta eftersom en rejäl arbetstidsförkortning skulle kunna leda till en rejäl minskning av ar- betslösheten både genom direkta nyanställningar men också genom att uppsägningar undviks, vilket skulle minska utgifterna i olika system, a- kassa, socialbidrag, bostadsbidrag m.m. samt öka statens skatteintäkter. En arbetstidsförkortning måste kombineras med att ökade löneutgifter ersätts, särskilt inom offentlig sektor där ökade löneutgifter knappast kan kompenseras av ökad produktivitet. Inom den privata sektorn behöver inte kompensationen bli lika hög beroende på att vissa bran- scher kan kompensera sig själva genom ökad produktivitet, förlängda driftstider m.m. har både statsminister och arbetsmarknadsminister varit inne på att omfördela från a-kassa till arbete , jag avser här diskussionen om det sk friåret. Enligt min mening innebär det att statsministern och arbetsmarknadsministern öppnat för en debatt om att omfördela inom budget för att genomföra arbetstidsreformer i . Tyvärr nådde inte debatten om att omför- dela pengar för att finansiera en arbetstidsreform in i arbetstidskom- mitténs slutna rum. Förslaget till ny lag EG direktivet gör, till skillnad från vår nuvarande svenska arbetstids- lag, inget undantag för arbete som utförs i arbetstagarens hem. Arbete i hemmet, distansarbete, är en växande del av arbetslivet. Allt fler arbe- tar i bostaden och behovet av att låta arbetstidslagen omfatta denna del av arbetslivet växer. valde i sitt delbetänkande Reservationer och särskilda yttranden 1995:92 att senarelägga diskussionen om hur denna växande sektor av svensk arbetsmarknad skall införlivas i lagen. Motivet till detta var att frågan borde utredas närmare innan man lade ett förslag. återkom- mer majoriteten med ett förslag som innebär att arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat undantas. Avsikten med skrivning- en är arbete som utförs i hemmet inte automatiskt faller utanför lagen. Det är i detta sammanhang värt att notera att andra lagar t ex arbets- miljölagen gäller för arbete som utförs i hemmet. Enligt min mening bör arbetstidslagen omfatta arbete som utförs i arbetstagarens hem. Kollektivavtal om arbetstid - förhandlingsrätten Nuvarande arbetstidslag är helt dispositiv och kan avtalas bort i kol- lektivavtal av central arbetstagarorganisation. Bestämmelsen har inne- burit att många förbund har delegerat ned rätten att träffa kollektivavtal till avdelningar eller lokala klubbar allt utifrån medlemmarnas önske- mål och styrkan i den lokala fackliga organisationen. har lagstifta- ren tagit bort anvisningen till central arbetstagarorganisation i lagen och därmed gått SAF tillmötes som länge krävt lokala förhandlingar. Det kan tyckas som en mindre förändring men innebär att lagstiftaren istället för att låta de fackliga organisationerna internt delegera för- handlingsrätten utifrån medlemmarnas önskan och behov vänder på ett länge etablerat system och ger de lokala facket en förhandlingsskyldig- het gentemot arbetsgivaren. Det innebär att det lokala facket, istället för att kunna använda sin rättighet att bli företrädd av sin centrala organisation, nu aktivt måste begära centrala förhandlingar. Fackliga organisationer på mindre arbetsplatser kan komma i rena utpressning- situationer. Förslaget är dessutom dåligt analyserat. Vad händer t ex om en lokal facklig organisation tecknar ett avtal som strider mot ett förbundsavtal. Gäller det centrala eller lokala avtalet. Enligt min mening bör hänvisningen till central arbetstagarorganisation finnas kvar i lagstiftningen. Lagstiftaren skall inte tvinga på den lokala fackliga organisationen en förhandlingsskyldighet, det måste även framgent vara en intern facklig fråga var man väljer att lägga förhand- lingsrätten. Reservationer och särskilda yttranden Individens inflytande över arbetstidens förläggning En nyhet i lagförslaget är att individen skall ha rätt att få sina önskemål om arbetstidens förläggning prövade av arbetsgivaren och att prövning- en skall ske på sakliga grunder. Arbetstagarnas önskemål skall tillgo- doses om det är förenligt med verksamhetens krav. Vad som är verk- samhetens krav bestämmer arbetsgivaren och detta kan inte överprövas av Arbetsdomstolen eller annan instans. Rent konkret innebär förslaget bara att arbetstagaren ges en rätt att föra fram sina önskemål och om arbetsgivaren ej vill beakta dessa behöver han/hon bara hänvisa till verksamhetens krav. Någon reellt inflytande över arbetstidens förlägg- ning innebär inte förslaget. Jag delar uppfattningen att det är dags att stärka individens inflytande över arbetstidens förläggning inom kollek- tivavtalets ram. Men då måste också lagstiftaren skapa regler som ger ett reellt inflytande. Enligt min mening ska arbetstagarens önskemål beaktas om de inte innebär påtaglig störning av verksamheten, vad som är påtaglig störning skall kunna prövas. I de fall arbetsgivare och arbetstagare inte är överens om arbetstidens förläggning skall den fackliga organisationen äga tolkningsföreträde i avvaktan på att saken prövas. har arbetsgivarna fört fram kravet på mer flexibla arbetstidsregler, detta trots att haft mest flexibla arbetstidslag, om man förhandlat. Verksamheten har kunnat bedrivas dygnet runt, vardag som heldag och året om. Den enda begränsning som arbetstidslagen satt upp är att man faktiskt måste komma överens med sina arbetstagare. Arbetsgivaren har inte haft rätt att ensidigt lägga ut arbetstiderna, över dygnet, över veckan eller över året. För de ar- betsgivare som inte valt att förhandla har lagen satt en gräns så att arbetsgivaren ensidigt (i normalfallet) enbart kunnat lägga ut och inte . griper lagstiftaren in och föreslår att arbetsgivaren, ensidigt, ska kunna förlägga arbetstiden genomsnittsberäknat . Den enda begränsningen är att dygnsvilan och veckovilan enligt EG direktivet ska respekteras. Vilket innebär att arbetsgivaren ensidigt kan lägga ut 13 timmars arbetspass i rad, dag som natt. Reservationer och särskilda yttranden Förslaget innebär att arbetsgivaren får flexibilitet i arbetstidens för- läggning på verksamhetens villkor utan att behöva förhandla, löntagar- nas inflytande över arbetstidens förläggning minskar. Förslaget innebär också att arbetsgivarens incitamenten för att teckna kollektivavtal minskar. Nuvarande lags förläggningsregler med veckoarbetstid och nattarbetsförbud har inneburit ett starkt incitament för arbetsgivaren att teckna kollektivavtal, det har öppnat för löntagarna dels att få inflytan- de över arbetstidens förläggning, dels att få kompensation för sk obekväm arbetstid i form av kortare arbetstid och/eller lönekompen- sation. När nu kommitténs majoritet minskar incitamenten för arbetsgi- varen att teckna kollektivavtal rimmar det väldigt illa med majoritetens syn dels att arbetstiderna bör regleras i avtal, dels att en arbetstidsför- kortning ska genomföras avtalsvägen, som de skänker arbetsgivarna en hög grad av flexibilitet utan att de behöver erbjuda kompensation i form av förkortad arbetstid. Enligt min mening bör veckoarbetstidsmåttet sättas . När det behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsför- hållandena i övrigt, får arbetstiden uppgå i genomsnitt för av högst . Jag anser att vi ska behålla nattarbetsförbudet i . Det nattarbets- förbud som finns i innebär inget hinder för verksamheter som måste/behöver bedrivas . Förbudet är dispositivt och innebär enbart att arbetsgivaren måste förhandla dvs skapa möjlighet för arbetstagarna att erhålla kompensation i form av kortare arbetstid och lönekompensation. I praktiken innebär nattarbetsförbudet att det blir dyrare för arbetsgivarna att bedriva verksamhet vilket i sig gör att nattarbetet begränsas till de branscher där verksamheten måste pågå dygnet runt. En mycket önskvärd effekt. Så här skriver , professor i psykosocial arbetsmiljö och hälsa. Kartläggningen av internationell forskning och fram till nu pekar på att skiftarbete , som genomförs i stark konflikt med de biologiska förutsättningarna ger kraftiga akuta sömnstörningar, sänker prestationsförmågan, ökar risken för olycksfall och risken för hjärt-, kärl-, mag- och tarmsjukdomar. Reservationer och särskilda yttranden Ett slopande av nattarbetsförbudet innebär att nattarbetet kommer att öka och sprida sig till nya branscher i takt med att arbetsgivaren inte behöver förhandla eller kompensera löntagarna för nattarbetet. Kom- mitténs majoritet föreslår att nattarbetsförbudet ersätts med ett påbud om att dygnsvilan skall så långt som möjligt förläggas till natt. En till intet förpliktande regel, det blir helt upp till arbetsgivaren om han/hon vill förlägga arbetstiden till natt, det krävs varken särskilda skäl eller förhandlingar för att göra det. Enligt min mening skall övertiden begränsas per ar- betstagare under ett kalenderår och vid beräkningen av övertid skall ledighet likställas med fullgjord ordinarie arbetstid. Kommitténs majo- ritet föreslår en begränsning av övertidsuttaget men kombinerar detta med en kvittningsrätt som innebär att kompensa- tionsledighet nollställer övertidskontot. Förslaget innebär att sänkning- en av övertidstaket endast blir en chimär. I de fall arbetstagarna kon- sekvent kompenseras med ledighet innebär förslaget istället en möjlig- het till ett högre övertidsuttag än dagens . I EG:s arbetstidsdirektiv lämnas föreskrifter om minimikrav på säker- het och hälsa vid förläggningen av arbetstider. Direktivet får enligt artikel 18 punkt 3 inte utgöra skäl att sänka den allmänna nivån för det skydd som erbjuds arbetstagarna i den nationella lagstiftningen. Trots detta har majoriteten i kommittén konsekvent använt EG direktivets minimi krav i sitt förslag till ny lagstiftning istället för att behålla det tidigare högre skyddet för löntagarna. Enligt nuvarande lagstiftning äger arbetstagarna rätt till rast , majoritetens förslag innebär att EG direktivets minimikrav skrivs in i lagen, som definitionen av rast försvinner. En försämring för lönta- garna. Enligt nuvarande lagstiftning skall veckovilan omfatta 36 tim- mar, majoritetens förslag innebär att EG direktivets minimikrav istället skrivs in i lagen. En försämring för löntagarna. Jag har förgäves försökt få sakliga skäl för dessa förändringar/försämringar men tvingats dra slutsatsen att EG direktivets minimikrav används av majoriteten som intäkt för att sänka den allmänna skyddsnivån. Reservationer och särskilda yttranden Enligt min mening bör arbetstidslagens bestämmelser om rast och veckovila kvarstå i oförändrat skick. Kommitténs majoritet föreslår att avvikelser från vissa förläggnings- och varsel regler i arbetstidslagen skall kunna göras på annat sätt än genom kollektivavtal. Avvikelse får göras om det är nödvändigt med hänsyn till verksamhetens natur eller om det i annat fall föreligger särskilda skäl. Enligt min mening är denna arbetsgivarventil alltför vid vilket i sin tur innebär att incitamentet till att träffa kollektivavtal försvagas. Den nya arbetstidslagen kommer att vila på civilrättslig grund vilket innebär att Arbetarskyddsstyrelsens tillsyn faller bort. Enligt min mening måste då lagen kompletteras med ett krav om att arbetsgivaren har en skyldighet att redovisa de anställdas arbetstider, övertidsuttag m.m. Slutsatser om den nya arbetstidslagen Kommitté majoritetens ställningstagande har präglats av arbetsgivarnas krav på en ökad flexibilitet på verksamhetens villkor. Resultatet har blivit ett försämrat skydd för den enskilde, sämre möjligheter för de fackliga organisationerna att företräda sina medlemmar och ökade möjligheter för arbetsgivaren att godtyckligt lägga ut arbetstiden. Min syn är att arbetstidens förläggning i första hand skall lösas avtal- svägen men då krävs det en lagstiftning i botten som gör att parterna väljer att träffas vid förhandlingsbordet. När kommitténs majoritet nu lagstiftningsvägen ger arbetsgivaren vad arbetsgivaren vill ha, flexibi- litet på verksamhetens villkor, så försämras också villkoren för att teckna avtal om arbetstidens förläggning. Det sker en maktförskjutning från arbetstagarna till arbetsgivare, det minskar arbetstagarnas infly- tande över arbetstidens förläggning. Reservationer och särskilda yttranden Jag anser att förslaget till ny arbetstidslag skall ändras i enlighet med min reservation. Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamoten () anser att många skäl talar för både kortare och mer flexibla arbetstider. Kortare arbetstider är en fråga om ökad livskvalité, som medger mer tid för barn och familj. I många slitsamma yrken kan också en kortare arbetstid bidra till färre arbetsskador och en förbättrad hälsa. I dagens läge på arbetsmarknaden skulle också en arbetstidsförkortning aktivt kunna bidra till en sänkning av arbetslösheten. De senaste årens utveckling visar att traditionella medel, som t ex ökad ekonomisk tillväxt, inte längre förmår att komma till rätta med arbetslösheten. Framtidens arbetsliv kommer att se ut på ett helt annat sätt, än vi varit vana vid. långsiktiga mål är en förkortning av arbetstiden till . Som ett första steg presenterar jag här förslag till förkortade och mer flexibla arbetstider motsvarande . Förkortningen bör beslutas och genomföras fram . Dagens permanent höga arbetslöshet gör att det bör vara möjligt att sänka arbetstiderna i en första etapp, utan att produktionen minskar. Utifrån en redovisning av aktuella veckoarbetstider beskriver jag här, hur en arbetssänkning till ska kunna genomföras. I tabell 1 visas veckoarbetstiderna för sysselsatta enligt arbetskraftsun- dersökningen () . Siffrorna avser avtalad veckoar- betstid, alltså exklusive eventuell övertid och bortsett från tillfällig frånvaro. Med hjälp av dessa uppgifter har också antalet arbetade timmar i olika arbetstidsintervall beräknats. Reservationer och särskilda yttranden Medelarbetstid, tim/år Medelarbetstid, tim/vecka Knappt hälften av de förvärvsarbetande har en arbetstid på exakt /vecka. arbetar /vecka eller mindre medan arbetar /vecka. Något anmärkningsvärt kan det verka att så många som har en avtalad arbetstid på /vecka. Enligt uppgift består den gruppen bland annat av personer som har flera arbeten. Det kan också ingå egenföretagare och personer i företagsledande ställning med oreglerad arbetstid. Totalt utförs i landet ca 6,1 miljarder arbetstimmar, vilket ger i genomsnitt per sysselsatt och år eller knappt . Reservationer och särskilda yttranden Bortfall av arbetade timmar Vi har räknat med att de som arbetar från 36 /vecka sänker sin arbetstid /vecka vid en arbetstidsförkortning. Vidare har vi antagit att de som arbetar /vecka sänker sin arbetstid /vecka. Med de förändringarna minskar antalet arbetade timmar till drygt 5,5 miljarder. Den årliga medelarbetstiden sjunker och den genomsnittli- ga veckoarbetstiden . Totalt försvinner ungefär 550 miljoner eller av antalet arbetstimmar vid en arbetstidsförkortning till . Om inte den totala produktionen skall minska måste kompenseras genom ökad produktivitet och fler i arbete. I vårt förslag till en arbetstidsförkortning till ingår också en skärpning av övertidsreglerna som bör leda till en ytterligare minskning av antalet arbetade timmar. Å andra sidan bör möjligheten finnas att avtalsvägen senarelägga arbetstidsförkortningen för viss personal för att undvika flaskhalsar. Vi antar här att dessa effekter ungefär tar ut varandra. Det finns många faktorer som påverkar produktiviteten vid en arbets- tidsförkortning. Teoretiska beräkningar och empiriska studier av ge- nomförda arbetstidsförkortningar i och utomlands visar på stora variationer alltifrån att produktiviteten inte förbättras alls till förbättringar motsvarande av arbetstidsförkortningen eller mer. I det följande diskuterar vi mer ingående de viktigaste faktorerna som påverkar produktiviteten. Med personalkostnader som är fasta oberoende av arbetstid kan avses dels den allmänna administration och de personalförmåner som följer med varje anställd, dels allmänna ställtider för personalmöten, tid att göra i ordning arbetsplatsen för dagen, etc. Om arbetstiden minskar, så Reservationer och särskilda yttranden minskar den direkt produktiva arbetstiden i förhållande till dessa kost- nader. Därmed kan också produktiviteten minska. Om t ex de fasta personalkostnaderna är av de totala skulle en arbetstidsför- kortning med i genomsnitt rent beräkningsmässigt betyda en produktivitetsminskning på knappt en procent. Även om produktiviteten minskar på arbetsplatserna av detta skäl behöver det inte betyda att den totala, samhällsekonomiska, produkti- viteten minskar under förutsättning att den minskade arbetstiden ersätts med tidigare arbetslösa. Samhället har, även vid sidan av arbetslöshet- sersättningen, stora fasta kostnader för varje arbetslös i form av kost- nader för arbetsförmedling, rehabilitering, utbildning, m.m. Per person är sannolikt dessa fasta kostnader betydligt högre än arbetsgivarnas fasta kostnader för personer i arbete. Vid en framgångsrik arbetsdel- ning bör de inbesparade fasta kostnaderna för arbetslösa komma före- tag och hushåll tillgodo i form av lägre skatt. Detta diskuteras vidare nedan. I många yrken kan gälla att man inte är lika effektiv på slutet av dagen som i början och att det också påverkar produktionsresultatet. En kortare arbetstid kan då leda till ökad produktivitet redan på kort sikt. I ett långsiktigt perspektiv kan den också leda till minskad förslitning och minskade sjukskrivningar, lägre personalomsättning och bättre trivsel hos personalen. Att detta lett till förbättrad produktivitet har visats bland annat i de försök med förkortad arbetstid som gjorts vid i och vid och . En viktig fråga som påverkar produktiviteten är hur en verksamhets drifttid eller öppethållande påverkas av en arbetstidsförkortning. Det här är särskilt viktigt i kapitalintensiva verksamheter, där det gäller att utnyttja det dyra kapitalet så mycket som möjligt. Här kan konsekven- serna av en arbetstidsförkortning gå åt olika håll. I vissa verksamheter kan det vara svårt att hitta bra alternativ till en förkortad drifttid eller öppethållande när arbetstiden förkortas. Till exempel på ett traditionellt kontor om allas arbetstid minskar med en Reservationer och särskilda yttranden timme , vilket ersätts med två nyanställda med samma arbets- tider. Det kan då leda till att det behövs mer lokaler, datorer, etc, vilket försämrar produktiviteten. I de flesta fall torde det dock vara möjligt att bibehålla nuvarande drifttider genom en mer flexibel organisation. En arbetstidsförkortning kan också öka möjligheterna att i stället för- länga drifttiden genom att införa ytterligare ett skift eller låta persona- len arbeta mer omlott. Troligen blir sådana lösningar mest aktuella och lönsamma vid en kraftigare arbetstidsförkortning i ett sammanhang än vid små förkortningar . Ovannämnda punkter visar på vikten av flexibilitet när det gäller hur en arbetstidsförkortning genomförs . I verksamheter där man har stora dagliga ställtider kan det t ex vara bäst att arbetstidsförkortningen får formen av fyradagarsvecka. Där ställtiderna spelar mindre roll kan kortare arbetsdag vara bättre för att minska trötthet. Produktiviteten kan också förbättras om det är möjligt för arbetsgiva- ren att ta ut arbetstiden mer flexibelt. Det kan gälla alltifrån att kunna variera arbetstidsuttaget kortsiktigt vid tillfälliga arbetstoppar till säsongs- och konjunkturanpassad arbetstid. Möjligheten till ett sådant flexibelt uttag kan ibland strida mot arbetstagarnas intresse att ha en jämn, planerad och förutsebar arbetstid.