sou · GKB325d1 · 1997-01-01 00:00:00 — Beräkningarna i alternativet med övergång till digitala terrestra sändningar grundas således på ett scenario med underalternativen att set top-boxarna är öppna respektive slutna. Skillnaderna mellan öppna och slutna set top-boxar beskrivs i kapitel 5. Tabell 8.3 Utvecklingen av några nyckelfaktorer vid övergång till digitala terrestra sändningar Årsgenomsnitt respektive ställning vid slutet av perioden Tusental hushåll med TV vid periodens slut satellit vid öppna set top-boxar satellit vid slutna set top-boxar vid öppna set top-boxar bara marksänt vid slutna set top-boxar Vid öppna set top-boxar, totalt Vid slutna set top-boxar, totalt top-box för terrestra sändningar, kr* end-del, kr*, ** kanal och år, i genomsnitt marksändning, särkostnad*** *Finns ej 1996. Priserna på paraboler och övriga set top-boxar antas vara de- samma som i nollalternativet **Genomsnittspris för tillsatser som behövs för att set top-box för terrester mot- tagning skall kunna ta emot satellit/kabel-signaler och för att set top-box för satellit/kabelmottagning skall kunna ta emot terrestra sändningar. ***Vissa kostnader för marksändningarna är gemensamma för analoga och digi- tala sändningar. Vid beräkning av genomsnittskostnaden ingår andel i dessa gemen- samma kostnader. Introduktionen av digital terrester förutsätts öka utbudet av marksända kanaler med 21 stycken. Det totala antalet digitala kanaler – dvs. inklusive public service-kanalerna och TV4 – antas vara 1998–99, 2000, och 2001. Detta antas påverka antalet hushåll som väljer att köpa utrustning för mottagning av digitala satellitsändningar. Om set top-boxarna är öppna antas antalet utrustningar för mottagning av digitala satellitsändningar bli 100 000 lägre och 200 000 lägre än i nollalternativet. Skulle set top-boxarna i stället vara slutna så antas hushållen köpa ändå något färre utrustningar för mottagning av satellitsändningar, eftersom tittare som vill ta emot både terrestra och satellitsändningar då behöver två boxar. Utbudet av digitala satellitsända TV-program förutsätts i huvudsak vara internationellt bestämt. Antalet digitala satelitsända TV-kanaler antas därför vara ungefär lika stort som i nollalternativet. En kalkylförutsättning är att i princip alla hushåll skall ha möjlighet att ta emot de digitala sändningarna av public service-kanalerna och TV4 vid utgången av . I alternativet med öppna set top-boxar antas alla som har utrustning för att ta emot digitala satellitsändningar köpa en front end-del för att också kunna ta emot de terrestra sändningarna. Kabelnäten antas sända alla terrestra sändningar av public service- kanalerna och TV4 – frivilligt eller på grund av must carry-regler – samt en del av det övriga marksända utbudet. Även alla hushåll som bara kan ta emot marksända signaler antas ha set top-boxar vid slutet av . Också i alternativet med slutna set top-boxar antas alla hushåll som kan ta emot digitala satellitsändningar skaffa möjlighet att även ta emot terrestera sändningar. I detta alternativ krävs dock inköp av en separat set top-box. Det kan anses vara ett orealistiskt antagande att denna andel är lika hög som i alternativet med öppna set top-boxar. Motivet för antagandet är dock, som nämnts, att visa kostnaderna för att i princip alla hushåll skall kunna ta emot de digitala sändningarna av public service- kanalerna. Kostnaderna för set top-boxar antas generellt vara internationellt bestämda och påverkas inte av om beslutar att införa terrester digital television. Däremot kan priserna på front ends och boxar för mottagning av terrestra sändningar eventuellt bli något lägre vid en svensk satsning. För den som skaffat en set top-box medför avstängning av de analoga sändningarna inte någon kapitalförstöring i den meningen att gamla TV- apparater och videobandspelare blir oanvändbara. De extra kostnader som uppkommer beror i stället på att hushållen tvingas köpa set top- boxar för att kunna fortsätta att titta på TV. Till följd av prisfallet på set top-boxar, eller minskande prisskillnader mellan analoga och digitala TV-apparater, blir kostnaden för en övergång till digital TV lägre om den senareläggs. Transmissionskostnaderna för terrestra sändningar grundas på beräkningar gjorda av , dock ej uppgifterna om kostnader för distribution i kabelnäten. Kostnader gemensamma för analoga och digitala sändningar – sändarmaster m.m. – uppgår till . Dessa kostnader har fördelats i proportion till det lokal- och mastutrymme etc. som varje kanal disponerar. Det innebär att kostnaden per kanal – och därmed också för de analoga sändningarna – sjunker något när fler digitala kanaler introduceras. Vid uthyrning av nytillkommande sändningskapacitet antas att hyresintäkterna inkluderar ersättning för de på nämnda sätt fördelade gemensamma kostnaderna. beräkningar grundas vidare på att de digitala terrestra sändningarna får samma täckningsgrad som nuvarande marksändningar av TV4. På motsvarande sätt som för nollalternativet kan antagandena i tabell 8.3 användas för att beräkna kostnaderna för övergång till digital marksänd TV. Tabell 8.4 Beräknade kostnader för mottagningsutrustning och transmission vid övergång till digitala terrestra sändningar Miljoner kronor, priser Investeringarunder perioden, mkr Vid öppna set top-boxar top-boxar för satellit och kabel top-boxar för terrestra sändningar Vid slutna set top-boxar top-boxar för satellit och kabel top-boxar för terrestra sändningar Årlig transmissionskostnad, terrestra sändningar De 3 analoga kanalerna andel i gemensamma kostnader* Digitala kanaler** särkostnader i terrestra nätet andel i gemensamma kostnader i terr. Därav: Public service och TV4 750*** 780*** *antas det finnas i 3 analoga och i genomsnitt 7 digitala kanaler. De fasta kostnaderna blir då med den använda fördelningsprincipen 3/(3+7/4)*200 =130 miljoner kronor. Perioden –2007 antas det finnas 3 ana- loga och 24 digitala kanaler. De fasta kostnaderna blir då 3/(3+24/4)=67 vilket avrundats till . **8 digitala kanaler –99, 12 kanaler och 24 kanaler ***Avser 1988–2000, resp. 1998–2007 Investeringarna i mottagarutrustning är beräknade på samma sätt som i nollalternativet. En skillnad är dock uppdelningen på underalternativen med öppna respektive slutna set top-boxar. Huruvida boxarna är öppna eller slutna är av särskild betydelse för kostnaderna vid en övergång till terrester digital TV. Är de öppna behöver boxar för mottagning av exempelvis satellitsändningar endast kompletteras med en s.k. front end- del till måttlig kostnad. Är de slutna krävs en separat box för mottagning av de terrestra sändningarna. Även i nollalternativet kan kostnaderna, och antalet tittare som väljer att skaffa möjligheter att se på digital TV, påverkas av om boxarna är öppna eller slutna. Skillnaden har dock antagits vara så liten i förhållande till den allmänna osäkerheten i kalkylerna att det inte bedömts som meningsfullt att i nollalternativet redovisa några underalternativ. Kostnadsberäkningarna för de terrestra digitala sändningarna kom- pliceras av att en del kostnader är gemensamma med existerande analoga sändningar. Kalkylerna grundas på uppgifter från enligt vilka särkostnaderna för de nuvarande tre analoga kanalerna uppgår till och kostnader gemensamma med de digitala sändningarna till . Särkostnaden för varje digital kanal uppgår enligt beräkningar till . I tabellen kan tre effekter vid övergång till digitala terrestra sändningar noteras. För det första sjunker kostnaderna för de analoga sändningarna något genom att en del av de gemensamma kostnaderna bärs av de digitala sändningarna . För det andra uppkommer totalt sett extrakostnader till följd av att TV-program sänds både analogt och digitalt. För det tredje kan försäljning av överföringskapacitet för digitala kanaler ge ett bidrag för att täcka transmissionskostnaderna för de tre nuvarande marksända kanalerna.Den sistnämnda effekten grundas på antagandet att försäljningspriserna inkluderar andel i de gemensamma k o s t n a d e r n a . M e d d e a n t a g a n d e n s o m g j o r t s b l i r t r a n s - missionskostnaderna för dessa tre kanaler totalt 1998–2000, 2001–2007 och . Skulle det inte bli möjligt att avyttra den extra sändningskapacitet som uppkommer vid en introduktion av digital TV blir transmissions- kostnaderna för de tre nuvarande marksända kanalerna –2007 i stället . kostnaderna för de tre kanalerna (sär- kostnader digitala sändningar 160 miljoner, gemensamma kostnader 200 miljoner och överföring via kabelnätet ) 3. Med den uppläggning kalkylerna har beräknas en övergång till digitala terrestra TV-sändningar förorsaka merkostnader, jämfört med nollalternativet, i form av investeringar i mottagarutrustning på mellan 3,4 och , priser.4 Hur kan en övergång från analog till digital terrester ske? Kalkylen över kostnaderna anger inte hur dessa skall finansieras. Tänkbara finansiärer är bl.a. hushållen, TV-företagen och staten. Av särskild betydelse i detta sammanhang är de kostnader som staten kan behöva bestrida vid en övergång till digitala terrestra sändningar. Staten har – givet att en övergång är beslutad – av åtminstone två skäl intresse av att så många tittare som möjligt skaffar sig möjligheter att ta emot de digitala terrestra sändningarna. Det första skälet är att det underlättar en avstängning av de analoga sändningarna. Som utvecklats i kapitel 7 anses det önskvärt att en så stor del av befolkningen som möjligt skall kunna titta på public service- kanalerna samt TV4. Det som kan definieras som statens nuvarande åtagande inom detta område är dels att säkerställa ett utbud av public service-program, dels att sända ut dessa TV-program via terrestra sändare. Däremot har staten inte medverkat till att finansiera hushållens köp av mottagare, tvärtom har till innehavet av TV-mottagare knutits en skyldighet att betala en mottagaravgift för att finansiera public service- verksamheten. Det andra skälet är att om många hushåll snabbt får möjlighet att titta på digitala terrestra sändningar så ökar möjligheterna att sälja/hyra ut den 3Beräkningen grundas på att ett nät – omfattande maximalt 4 digitala kanaler – har en särkostnad på . Observera att alla övriga delar av beräkningarna, t.ex. angående antalet set top-boxar, grundas på antagandet att alla tillgängliga terrestra digitala kanaler kan utnyttjas. Det finns således inte något konsekvent scenario avseende alternativet att endast de 3 nuvarande marksända kanalerna sänds digitalt. 4Beräkningarna avser kostnader mätta allmänna prisnivå. Kostnaderna är sålunda inflationsjusterade, men inte därutöver diskonterade med någon real ränta. sändningskapacitet som tillkommer vid en övergång till digitala sändningar. Det finns flera möjliga metoder för att uppnå en övergång från analoga till digitala terrestra sändningar. En metod är att sända enligt båda metoderna (simulcasting) att i stort sett alla analoga TV-apparater förbrukats och bytts ut mot digitala. En sådan process tar , kanske 15–. En annan metod är att helt enkelt stänga av de analoga sändningarna . Slutdatumet för sändningarna skulle kunna annonseras i förväg för att ge konsumenterna tid att skaffa utrustning för att kunna ta emot de digitala sändningarna. I teorin kan de analoga sändningarna stängas av när som helst, men i praktiken krävs sannolikt att en hög andel av tittarna har möjlighet att se på digital TV för att detta skall bli möjligt. En tredje metod är att med hjälp av subventioner försöka förmå hushållen att köpa digitala mottagarutrustningar tidigare än de annars skulle gjort. Subventionering har emellertid flera nackdelar. För det första kan den strida mot internationella överenskommelser – inom bl.a. EU. För det andra är en subventionering statsfinansiellt dyrbar. För det tredje finns en stor risk att statlig subventionering av set top-boxar leder till att andra aktörers finansiering minskar. Konsumenter som skulle köpt boxar på egen bekostnad kan förutsättas välja att köpa sådana som är statligt subventionerade, åtminstone om de är likvärdiga med andra boxar. TV-företag kan komma att upphöra att subventionera inköp av boxar, om de i stället kan utnyttja de statligt subventionerade etc. Skulle ändå en subventionering övervägas måste den finansieras på något sätt. har kostnaderna för statens engagemang inom TV- området i huvudsak finansierats med mottagaravgifter. En möjlighet skulle därför kunna vara att belägga set top-boxar och digitala TV- mottagare med en särskild avgift, motsvarande den som tidigare fanns för färg-TV. En sådan modell skulle i viss mening också kunna sägas likna exempelvis de villkor som finns på mobiltelefonmarknaden, enligt vilka det är möjligt att köpa en mobiltelfon billigt under förutsättning att köparen tecknar ett telefonabonnemang. Avgiftsmodellen kan också delvis beskrivas som ett köp av set top-box på avbetalning. Om staten inte subventionerar hushållens köp av mottagarutrustning begränsas statens åtagande till kostnader för transmission av de marksända programmen. Ett sådant eventuellt åtagande kan finansieras på olika sätt, exempelvis över statsbudgeten eller med TV-avgiftsmedel. Ovan har framgått att de årliga transmissionskostnaderna för de tre nuvarande marksända kanalerna –2007 antas ö k a m e d m e l l a n 6 0 o c h 1 8 0 m i l j o n e r k r o n o r , j ä m f ö r t m e d nollalternativet. Därav antas utgöras av kostnader för digital distribution av dessa kanaler i kabelnätet. Skall staten inte finansiera de sistnämnda kostnaderna, därför att kabelnäten har ett egenintresse av distributionen eller till följd av en s.k. must carry-regel, har den statliga kostnaden för distributionen således antagits bli högre än i nollalternativet om alla digitala kanaler kan utnyttjas. Kan endast tre digitala kanaler utnyttjas har den statliga extrakostnaden antagits bli . Till följd av att transmissionskostnaderna sänks när de analoga sändningarna stängs av antas de statliga kostnaderna för transmissionen minska med . 8.4Digitala sändningar av public service-kanalerna och TV4 via satellit/kabel En utgångspunkt för beräkningarna är, som nämnts, att staten anser sig ha ett ansvar för att i stort sett hela befolkningen skall kunna ta emot public service-kanalerna och TV4. Detta kan givetvis ske genom att de nuvarande analoga sändningarna bibehålls, vilket har beskrivits som nollalternativet. Om en övergång till digitala sändningar anses önskvärd kan denna genomföras med terrestra sändare såsom har beskrivits i avsnitt 8.3. Ett annat alternativ är att utnyttja det befintliga kabelnätet samt satellitsändare. En möjlighet är då att staten beslutar att införa digital television med hjälp av satellit- och kabelöverföring. Ett sådant alternativ skisseras nedan. De digitala terrestra sändningarna antas inledas och de analoga sändningarna stängas av vid utgången av . För att göra kostnadskalkylerna mer jämförbara antas, med några undantag, samma utveckling av olika nyckelfaktorer som i alternativet med övergång till digital terrester television. Huvudskillnaden är att alla hushåll som inte har kabel-TV-anslutning antas inneha utrustning för att ta emot satellitsändningar via parabolantenn , vilket krävs för att uppnå samma täckningsgrad som i alternativet med terrestra digitala sändingar. Befintliga öppna set top-boxar antas kunna ta emot SVT1, SVT2 och TV4 utan extra kostnad (eller till försumbar kostnad för mottagarutrustning). Slutna set top-boxar antas kunna användas för mottagning av public service-kanalerna samt TV4 av kabelanslutna hushåll, men inte av hushåll med parabolantenn. De sistnämnda antas köpa ytterligare en set top-box för att kunna ta emot dessa tre kanaler. De befintliga parabolantennerna antas dock kunna användas för mottagning. Beräkningsförutsättningarna återges i tabell 8.5 och de beräknade kostnaderna i tabell 8.6 Tabell 8.5 Utvecklingen av några nyckelfaktorer vid övergång till digitala sändningar av public service-kanalerna och TV4 via satellit/kabel Ställning vid slutet av perioden Tusental hushåll med TV vid periodens slut Vid öppna set top-boxar, totalt Vid slutna set top-boxar, totalt satellit, antingen public serv. satellit, både public service och övriga Anm. Styck- och transmissionskostnaderna antas vara desamma som Tabell 8.6 Beräknade kostnader för mottagningsutrustning och transmission vid övergång till digitala sändningar av public service-kanalerna och TV4 via satellit/kabel Miljoner kronor, priser Vid öppna set top-boxar Vid slutna set top-boxar top-boxar för satellit och kabel Årlig transmissionskostnad, mkr De 3 analoga kanalerna Digitala sändningar av public service och TV4 * Avser 1998–2000 resp. 1998–2007 Sammantaget krävs i alternativet med öppna set top-boxar och enligt de antaganden som gjorts investeringar i mottagarutrustning för till och med för att hushållen skall kunna ta emot digital television. Det är mer än i nollalternativet. Med slutna boxar antas investeringskravet vara , eller mer än i nollalternativet. En utgångspunkt för kalkylerna är att parabolantenner som anskaffats för att kunna ta emot andra TV-program också kan användas för att ta emot satellitsändningarna av public service-kanalerna och TV4. detta inte vara möjligt krävs ytterligare investeringar i parabolantenner på ca . då public service-kanalerna och TV4 sänds både analogt och digitalt (simulcasting) tillkommer transmissionskostnader för dessa kanaler på , jämfört med noll- alternativet. Dessa kostnader utgörs av för ett satellitsänt digitalt nät – som således bara kommer att innehålla 3 digitala kanaler – och för överföring av 3 digitala kanaler i k a b e l n ä t e n . N ä r d e a n a l o g a s ä n d n i n g a r n a s t ä n g t s a v b l i r transmissionskostnaderna däremot lägre än i nollalternativet. De redovisade kalkylresultaten är, som nämnts i inledningen till kapitlet, helt beroende av de mycket osäkra antaganden om bl.a. hushållens beteende och prisutvecklingen på mottagarutrustning som gjorts. Resultaten kan därför inte tolkas som prognoser utan skall ses som räkneexempel och ett sätt att illustrera vissa ekonomiska konsekvenser. En övergång till digitala TV-sändningar kräver betydande in- vesteringar i mottagarutrustning hos framför allt hushållen. I noll- alternativet har dessa investeringar antagits uppgå till –2007, eller i genomsnitt . Vid en övergång till digitala terrestra sändningar ökar investerings- behovet, eftersom alla hushåll behöver digital mottagarutrustning för att kunna se på public service-kanalerna och TV4 när de analoga sändningarna stängs av vid utgången av 2007. Investeringarna har antagits uppgå till i det fall set top-boxarna är öppna och till 9,7 miljarder om boxarna är slutna. Skillnaden mellan underalternativen förklaras av att hushåll som vill ta emot både satellitsända och marksända program måste investera i två boxar om dessa är slutna. I alternativet att public service-kanalerna och TV4 sänds via satellit/kabel och de analoga sändningarna av dessa kanaler stängs av vid utgången av 2007 antas investeringarna i mottagarutrustning uppgå till vid öppna set top-boxar. Det högre beloppet avser fallet att det krävs en särskild parabolantenn för att ta emot dessa tre satellitsända kanaler. Vid slutna set top-boxar antas investeringarna på motsvarande sätt uppgå till mellan 9,8 och . Investeringarna i mottagarutrustning sammanfattas i tabell 8.7. Tabell 8.7 Investeringar i mottagarutrustning –2007 i de tre alternativen. Miljarder kronor, priser. Digitala satellit/kabelsändningar, Det kan vidare vara av intresse att analysera skillnaderna mellan alternativen digitala marksändningar och digitala sändningar av public service-kanalerna och TV4 per satellit/kabel. Vid öppna boxar och under förutsättning att de befintliga parabol- antennerna kan användas för att ta emot satellitsändningarna av public service-kanalerna så antas investeringarna totalt bli desamma vid terrestra sändningar som vid sändningar via satellit/kabel. Detta resultat döljer emellertid skillnader i vissa delar av kalkylen. top-boxen för terrestra sändningar är –2000 dyrare än boxen för satellitsändningar, vilket gör det terrestra alternativet dyrare. Ytterligare tillkommer på grund av att set top-boxarna antas köpas något tidigare i alternativet med terrestra sändningar. Extra utgifter för s.k. front end-delar för mottagning av terrestra sändningar medför investeringar på i detta alternativ. Mot dessa extra kostnader vid terrestra sändningar skall ställas att investeringarna i parabolantenner är större i alternativet med sändningar via satellit/kabel. Sammantaget uppgår således skillnaderna till 240+200+540-1000 = -. Vid slutna set top-boxar kan skillnaden mellan alternativen delas upp på följande sätt: Dyrare set top-box för terrestra sändningar Ökade utgifter pga. tidigare inköp av set top-boxar Högre investeringar i parabolantenner i satellitalternativet Transmissionskostnaderna för de nuvarande analoga marksändning- arna antas uppgå till , allmänna prisnivå, under det närmaste dryga decenniet. Därtill antas att det kostar att distribuera dessa kanaler i kabel-TV-näten, dvs sammanlagt . Vid full utbyggnad av digitala terrestra sändningar, dvs. med 24 digitala kanaler , antas transmissionskostnaden för public service-kanalerna och TV4 uppgå till –2007 och till efter det att de analoga sändningarna upphört. Skulle de digitala terrestra sändningarna endast omfatta tre kanaler blir transmissionskostnaderna för dessa kanaler högre, eftersom kostnader som är gemensamma för alla TV- kanaler då inte delas av lika många kanaler. Transmissionskostnaderna antas i detta fall uppgå till 1998-2007 och till därefter. I alternativet att sända public service-kanalerna och TV4 per satellit/kabel adderas kostnaderna för satellitsändningarna till kost- naderna för de analoga marksändningarna. Detta förutsätter både länk- och satellitsändning till de markbundna sändarstationerna, vilket motiveras av beredskapsskäl. antas därmed de sammanlagda transmissionskostnaderna uppgå till . När de analoga sändningarna stängts av återstår endast överföringskostnader för satellitsändningarna, vilka antagits uppgå till . De årliga transmissionskostnaderna i de olika alternativen samman- fattas i tabell 8.8. Tabell 8.8 Årliga kostnader för transmission av public service-kanalerna och TV4 i de tre alternativen Milj. kronor, priser. Digitala terrestra sändningar, Digitala satellit/kabelsändningar 9Digital TV i ett näringspolitiskt perspektiv 9.1.1Digitalisering, konvergens, informationsamhälle Digital TV är ett exempel på vad som är möjligt i det som kallas Informationssamhället. Internationellt tilldrar sig de två begreppen Global Information Infrastructures (GII) och () ett mycket stort intresse. Informationstekniken – baserad på digitalisering – kräver allt mer avancerad infrastruktur för att utvecklas som denna infrastruktur väl på plats öppnar möjligheter till applikationer som knappast någon kan förutse. En viktig och tidigare berörd aspekt av denna utveckling är den sammansmältning eller "convergence" som sker mellan de tre olika huvudgrupper av aktörer som är betydelsefulla i formandet av informationssamhället. Produktionen och distributionen av (nya) nätverksbaserade tjänster för i n f o r m a t i o n , u n d e r h å l l n i n g m m i n k l u d e r a r f ö r e t a g i n o m telekommunikation, kabel-TV och satellit för överföring och distribution, dataföretag inom hård- och mjukvaruområdena (content formatting, access and termination) och mediaföretag för produktion av innehåll i form av bilder, text och ljud . I grunden förklaras sammansmältningen av det digitala tekniksskiftet. Infrastrukturen för bredbandstjänster kan användas lika väl av databranschen som för telekommunikation eller av massmedia. En yttring av konvergensen har varit att företag inom dessa tre olika områden fusionerats eller påbörjat strategiska samarbeten.