sou · GKB3184 · 1997-01-01 00:00:00 — CO bildas vid all ofullständig förbränning av organiska föreningar. CO påverkar bl.a. blodets syreupptagandeförmåga och kan vid höga halter vara ett problem för personer med hjärt- och kärlsjukdomar. 204 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa bedöms dock inte som något stort problem i . HC är en samlingsparameter för rena kolväteföreningar och utgör en del av VOC. Vissa av kolväteföreningarna har dokumenterad påverkan på hälsa (cancerframkallande och mutagena) såsom eten, propen, 1,3–butadien och bensen. För dessa emissioner finns oftast inget tröskelvärde då effekten upphör. I samband med emissioner från förbränning av drivmedel och övriga bränslen brukar man också tala om svaveloxider (SO x). Svaveloxiderna bidrar till försurningen av mark och vatten, korrodering av byggnader m.m. samt har även en negativ påverkan på hälsa genom irritation av luftvägar och lungfunktion. Emissionen av SO x är enbart beroende av svavelhalten i det förbrända drivmedlet och kan inte påverkas med motorteknik eller katalysator. Svavelhalten har även en inverkan på emissionerna av partiklar. Partiklar från förbränning av drivmedel anses i viss utsträckning vara cancerframkallande. Detta beror bl.a. på partiklarnas förmåga att binda till sig polycykliska aromatiska kolväten (PAH), varav flera visat sig vara mutagena och cancerframkallande. Minskade svavelhalter innbär minskade emissioner av partiklar och därmed en minskad påverkan på hälsa. Låg svavelhalt är också ett krav om efterrening med katalysator skall tillämpas då svavel är ett s.k. katalysatorgift. Svavelhalten i dagens konventionella drivmedel och bränslen är oftast låg och i MK 1 dieselolja mycket låg. Genom förbättrad motorteknik och införandet av renare drivmedel samt efterrening av avgaserna har storleken på emissionerna, räknat per fordonskilometer, minskat kraftigt framför allt under de senaste 7 till 10 åren. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att detta inte nödvändigt- vis är detsamma som att trafikens påverkan på hälsa och miljö har minskat i samma utsträckning. Emissionsminskningarna kan exempelvis i största utsträckning ha skett för de emissioner med minst miljö- och/eller hälsopåverkan. Dessutom har det totala trafikarbetet (antal körda kilometer) ökat och därmed även den totala mängden av emissioner. Av kapitel 9 framgår att drift med alternativa drivmedel minskar de flesta emissionerna i jämförelse med användning av dieselolja och bensin. I vissa fall finns det dock redovisat en ökning av emissionerna. Detta gäller i första hand oförbrända alkoholer samt emissionen av aldehyder. Även för emissionerna av eten, propen och butadien kan dock en viss förhöjning noteras. Metanol är humantoxiskt. Etanol har inte denna negativa egenskap. Etanol har dock vid ett stort intag viss narkotisk effekt. Formaldehyd (uppkommer i första hand vid användning av metanol) anses som hälsovådlig och bedöms som cancerframkallande vid hög Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 205 exponering och i viss mån även allergiframkallande. Den andra vanligt förekommande aldehyden, acetaldehyd (uppkommer i första hand vid användning av etanol), har även den en påverkan på hälsa, även om den är mindre än för formaldehyd. Påpekas bör dock att både alkoholerna och aldehyderna kan tas om hand i katalysator. Med utveckling av katalysatortekniken för emissioner från användning av alkoholer bör de aktuella emissionerna relativt snart kunna begränsas till mycket låga nivåer. Även användning av dieselolja och bensin ger upphov till emissioner av aldehyder. 12.1Hälso- och miljöeffekter på grund av användning av alternativa drivmedel De alternativa drivmedlens miljö och hälsoeffekter har undersökts i flera sammanhang varav några kommer att redovisas nedan. Generellt kan man säga att de alternativa drivmedlens enkla sammansättning (oftast bara en enda förening med en till tre kolatomer) talar för att de lättare och fullständigare kan förbrännas och därmed torde ge upphov till emissioner i mindre omfattning. Likaså torde de ge upphov till enklare och därmed oftast mindre hälso- och miljöpåverkan- de emissioner vid ofullständig förbränning. De gasformiga alternativa drivmedlen förbränns därutöver lättare och fullständigare än de vätskeformiga drivmedlen, med minskade emissioner som följd. I den mån emissionerna består av oförbränt drivmedel bör det påpekas att: *Metanol visserligen är humantoxisk men kan, i de koncentrationer som det här kan bli fråga om, inte anses som hälsovådligt. Vidare har metanol låg atmosfärisk reaktivitet och bryts ned relativt lätt i såväl mark som vatten. *Etanol har i höga koncentrationer viss narkotisk effekt, dock inte i de koncentrationer som det här kan bli fråga om. Den atmosfäriska reaktiviteten är låg och etanol bryts ned relativt lätt ute i mark och vatten. *Etrarna metyl- och etyltertiärbutylterer (MTBE och ETBE) uppvisar inga allvarliga hälsoeffekter och har en relativt låg atmosfärisk reaktivitet. Nedbrytningen i vatten är dock långsammare än för alkoholerna. Viss ytterligare utredning kan vara befogad vad gäller etrarnas eventuella hälsoeffekter. 206 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa *RME är vare sig giftig, allergiframkallande eller cancerogen och bryts lätt ned i mark och vatten. *Metan är inte giftig och har en mycket låg reaktivitet i atmosfären. Metan är däremot en kraftig växthusgas. *Inte heller propan (gasol) kan antas ge upphov till några miljö- och hälsoeffekter av betydelse. Metanolens humantoxiska egenskaper gör att den bl.a. ur arbets- miljösynpunkt bör hanteras på samma sätt som t.ex. bensin. För övriga alternativa vätskeformiga drivmedel är riskerna som är förenade med hantering av betydligt mindre omfattning än för bensin och i viss mån dieselolja. På grund av brandrisken bör dock metanol och etanol hanteras på samma sätt som bensin. Spill eller katastrofutsläpp av de vätskeformiga alternativa drivmed- len är vidare av mycket mindre allvarlig omfattning än vid motsvarande utsläpp av bensin eller dieselolja eftersom nedbrytningen ute i mark och vatten går relativt fort. Endast då spill av metanol kan förorena en vattentäkt kan det finnas risk för en påverkan på hälsa. Metanol bör därför märkas både till färg och lukt. Läckage av metan (biogas eller naturgas) eller propan (motorgas) utgör inte heller något stort hot mot miljö och hälsa. Gaserna, och då främst metan, är inte giftiga och har mycket låg atmosfärisk reaktivitet. Risk finns för explosion, se kapitel 4, varför gaserna märks med luktämnen så att läckage lätt upptäcks. Metan är även en kraftig växthusgas. Då de alternativa drivmedlen innehåller mycket låga halter av svavel medför användning av dem mycket låga emissioner av försurande, korroderande och hälsopåverkande svavelföreningar. Likaså innebär den låga svavelhalten att emissionerna av partiklar minskar. Detta medför att även påverkan på hälsa minskar. 12.1.1Hälso- och miljöeffekter sammanställda av har på uppdrag av utredningen sammanställt ett underlag rörande alternativa drivmedels miljö- och hälsoeffekter samt tekniker för produktion distribution m.m., 1. Tillgängliga mätdata har av Ecotraffic sammanfattats enligt följande: *NOx-emissionerna från alkoholdrivna dieselmotorer är avsevärt lägre än vid dieseloljedrift. Även emissionerna från metangasdrivna fordon Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 207 I FFV–fordon med 3–vägskatalysator minskar NO x-emissio- nerna med ökande alkoholhalt i drivmedlet. RME–drivna fordon har i de flesta fall uppvisat högre emissioner jämfört med dieselolja. *Ozon–bildande reaktiva organiska ämnen släpps ut i minst omfatt- ning från metangasdrivna fordon, följda av metanoldrivna och därefter etanoldrivna. RME synes inte leda till någon förändring. *Cancerframkallande ämnen släpps med de alternativa drivmedlen ut i väsentligt mindre grad än med bensin och dieselolja. I nedanstående Figur redovisas en sammanställning över ozonpotentialen för olika organiska föreningar. 208 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa Figuren finns endast i den tryckta versionen. Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 209 Cancerrisken från trafiken uppskattas utgående från emissioner av partiklar med PAH/PAC och gasformiga ämnen som bensen, 1,3–butadien, olefiner och aldehyder. Enligt Ecotraffic är inget av de alternativa drivmedlen, till skillnad mot bensin och dieselolja, i sig cancerogent. Motoralkoholerna ger dock upphov till något förhöjda emissioner av form- och acetaldehyd vid förbränning. Metangas ger endast spår av formaldehyd medan naturgas ger något eten som följd av innehållet av etan och propan i gasen. Alla ämnen ger dock inte upphov till samma risk för cancer. Potentialen är olika och har kommit till uttryck i vägningstal som måste användas för att kunna jämföra risken med olika drivmedel. I har man enligt Ecotraffic dragit slutsatsen att riskerna med alkoholer och framför allt metangas är betydligt lägre än för bensin och dieselolja. Denna bedömning grundas på vägningstal som återges i tabellen nedan. Som framgår finns dock ingen enighet om hur stora vägningstalen bör vara. Tabell 12.1 Relativ cancerrisk för vissa kolväteemissioner (5)o (0,2)o som av data för motsvarande epoxider *US EPA: CARB: CAPCOA: Calif. "": , , Strålningbiol. inst, Sthlms univ. Akuta hälsorisker och växtskador påverkas enligt Ecotraffic i gynnsam riktning genom introduktion av alternativa drivmedel. Klimatpåverkan och då främst växthuseffekten är helt avhängig användandet av biobaserade drivmedel som inte ger ett nettotillskott (i förbrännigsledet) av CO2. Viktigt är dock att i produktionen använd 210 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa energi i så stor utsträckning som möjligt utgörs av biobaserad sådan. Ecotraffic påpekar även att emissionerna av andra växthusgaser som metan (CH 4) och dikväveoxid (N 2O) måste beaktas. Dock är dessa emissioner enligt Ecotraffic minst lika stora eller högre vid produktion av bensin och dieselolja från råolja. I nedanstående stapeldiagram har Ecotraffic sammanfattat emissio- nerna av växthusgaser räknat i CO 2–ekvivalenter. Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 211 Diagram 12.1 Drivmedelsemission av växthusgaser räknat i CO2 ekvivalenter Diagramet finns endast i den tryckta versionen. 212 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa I nedanstående två tabeller sammanfattar Ecotraffic sin syn på de alternativa drivmedlens miljö- och hälsoeffekter i jämförelse med drift med dieselolja och bensin. Tabell 12.2 Bedömd relativ* inverkan av olika drivmedel för tunga fordon på hälso- och miljöeffekter (hela kedjan) *) 0 för dieselolja, + bättre , ++ betydligt bättre , - sämre , 1)Värdena gäller för fordon som är utrustade med en katalysator som reducerar utsläppen av kolväten och kolmonixid 2)Kväve och svaveloxider, lokalt och i hela kedjan 3)CO, kväve- och svaveloxider, partiklar lokal (luftkvalitetsriktvärden), aldehyder 4)PAC, bensen, gasformiga olefiner, form- och acetaldehyd (sammanvägda) 5)Organiska ämnen (VOC/vägda/), CO, NO x 6)CO 2 (fossil), CO metan dikväveoxid (N 2O), VOC och NO x (vägda) Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 213 Tabell 12.3 Bedömd relativ* inverkan av olika drivmedel för personbil på hälso- ochmiljöeffekter (hela kedjan) *) 0 för dieselolja, + bättre , ++ betydligt bättre , - sämre , 1)Värdena gäller för fordon som är utrustade med en trevägs katalysator, som reducerar utsläppen av organiska ämnen, kolmonoxid och kväveoxider 2)Kväve och svaveloxider, lokalt och i hela kedjan 3)CO, kväve- och svaveloxider, partiklar lokal (luftkvalitetsriktvärden), aldehyder 4)PAC, bensen, gasformiga olefiner, form- och acetaldehyd (sammanvägda) 5)Organiska ämnen (VOC/vägda/), CO, NO x 6)CO 2 (fossil), CO metan dikväveoxid (N 2O), VOC och NO x (vägda) 12.1.2Miljö- och hälsoeffekter på grund av använd- ning av alternativa och konventionella driv- medel, sammanställt för IEA () finns en speciell överenskom- melse beträffande alternativa drivmedel (Fuels (AMF)), se kapitel 9. I annex, nr. VII, under AMF behandlas utvärdering och jämförelse av miljö- och hälsopåverkan från användning av alternativa och konventionella drivmedel. Arbetet har letts och rapporten utarbetats på 214 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa Oak () i , 30. De studerade drivmedlen av betydelse för utredningen är blyad- och reformulerad bensin, dieselolja och reformerad dieselolja, metanol och etanol samt komprimerad naturgas och motorgas. Nedan sammanfattas kort resultaten från detta arbete. EMISSIONER FR Å N FORDON Av rapporten framgår att man anser att det finns teknik för att skapa lågemitterande lätta fordon som kan drivas med alternativa drivmedel. De gasformiga drivmedlen har en klar fördel över de vätskeformiga sett till emissioner vid kallstart. Detsamma anser man gälla för bensin jämfört med alkoholer, dock kan utvecklad katalysator- och insprut- ningsteknik reducera detta försprång. Slutligen framhävs de gasformiga drivmedlens fördel beträffande lägre emissioner av hälsopåverkande föroreningar. Av rapporten framgår att man anser att alkoholer som producerats från träråvara har den största potentialen till minskad påverkan på den globala växthuseffekten. Sämst ur detta perspektiv anses vara metanol från kol medan övriga alternativ intar en mellanställning. NEDBRYTNING AV STRATOSF Ä RISKT OZON Av rapporten framgår att nedbrytningen av stratosfäriskt ozon inte är en fråga kopplad till användningen av alternativa drivmedel. I rapporten dras inga andra slutsatser för alternativa drivmedel än att emissionerna av svaveloxider beror på innehållet av svavel i det aktuella drivmedlet samt att man för biobaserade drivmedel även måste beakta emissioner som härrör från produktion och användning av gödselmedel. Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 215 ATMOSF Ä RISK REAKTIVITET OCH OZONBILDNING Atmosfärisk reaktivitet är ett mått på potentialen för hur mycket ozon som kan bildas. Ozon bildas genom reaktion mellan NO x och lättflyktiga organiska föreningar (VOC) i närvaro av soljus (UV-strålning) och har en negativ påverkan på hälsa och grödor. I rapporten avses bildning genom användningen av ett visst drivmedel. Det finns flera sätt att mäta denna reaktivitet. Vid beräkningen kan man använda sig av bl.a. experimentella data, emissionsdata och tester på dessa emissioner samt fotokemiska modellberäkningar. I rapporten redovisas bl.a. den bedömning som () gjort för alternativa drivmedel i jämförelse med bensin. CARB:s bedömning redovisas i tabellen nedan. Tabell 12.4 Relativ ozonbildningsreaktivitet för emissioner från alternativa och konventionella drivmedel (exhaust + evaporative Gasoline (indolene) Sammanfattningsvis sägs att det råder brist på relevanta data men att den generella trenden verkar vara att alternativa drivmedel minskar emissionerna av VOC och NO X och därmed bildningen av ozon. 216 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa Kolmonoxid (CO) Kolmonoxid påverkar blodets syreupptagande förmåga och kan bidra till utvecklandet av hjärt- och kärlsjukdomar. Alternativa drivmedel samt reformulerad bensin och dieselolja ger genomgående upphov till minskade emissioner av CO, jämfört med vanlig bensin (blyad eller oblyad). I första hand påverkas människor som arbetar eller av annan anledning vistas i slutna utrymmen som t.ex. parkeringshus och trånga gator med hög trafikintensitet och därmed höga koncentrationer. En utsatt grupp är t.ex. trafikpoliser. Framför allt kan personer med hjärt- och kärlsjukdomar drabbas av ökade besvär. Formaldehyd är både mutagent och cancerogent samt kan ge upphov till allergiska reaktioner. Aldehyder finns i avgaserna från fordon men kan också bildas genom sekundära reaktioner av andra avgaskomponenter ute i atmosfären. För bensindrivna bilar dominerar ofta den sekundära bildningen medan det för alkoholdrivna bilar är det omvända för- hållandet. Undersökningar indikerar enligt rapporten att emissionerna av aldehyder från alkoholdrivna fordon är klart högre än för drift med bensin. För reformulerad bensin och komprimerad naturgas är emissio- nerna av aldehyder något högre. För dieselolja och motorgas antar man att emissionerna av aldehyder är nära noll. De alternativa drivmedlen innehåller i likhet med reformulerad bensin låga halter av bly. Några tillsatser av bly sker inte till vare sig bensin eller de alternativa drivmedlen. Emissioner av bly är därför inte relevanta i detta sammanhang. Däremot kan det vara av intresse vid eldrift, på grund av användning av blybatterier och därtill kopplade frågor om utvinning, produktion och destruktion. Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 217 Kväveoxider (NOx) Kväveoxider är även vid relativt låg koncentration irriterande på luftvägarna. Enligt rapporten finns det tecken på att även långtidsex- ponering för låga koncentrationer kan ge en ökad känslighet för bakterieinfektioner. Emissioner av NO x är svåra att bedöma enbart utgående från val av bränsle. Reaktionsvägarna är komplicerade och valet av motorteknik och förbränningsbetingelser är av avsevärd betydelse. Enligt rapporten har dock alkoholerna potential att minska emissio- nerna av NO x. Ozon kan påverka lungkapaciteten bl.a. genom ansvällning av lung- vävnaden samt genom att öka lungornas känslighet för andra förore- ningar och allergener. Astmatiker är speciellt känslig för exponering av ozon som ökar deras känslighet för inandade allergener. Ozon bildas som redan påpekats genom reaktion mellan NO x och VOC under inverkan av solljus (UV-strålning). Alkoholer och kompri- merad naturgas har ofta en potential för att minska emissionerna av NO X och därmed ofta bildningen av ozon. Partiklar förknippas ofta med cancer och lungsjukdomar. Flera undersökningar visar på ett samband mellan emissioner av partiklar och en ökad frekvens av sjukdomar i luftvägarna samt även en ökad dödlighet vid höga koncentrationer. Förbränning av såväl vanlig som reformulerad diesel ger enligt rapporten upphov till ökade emissioner av partiklar jämfört med förbränning av bensin, medan förbränning av metanol och etanol samt motorgas och komprimerad naturgas ger emissioner nära noll. Vid all förbränning uppkommer dock emissioner av bl.a. partiklar till följd av att även viss mängd av smörjoljan förbränns. 218 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa Svaveloxider (SOx) Enligt rapporten finns det undersökningar som visar på ett samband mellan emissioner och koncentrationen av svaveldioxid och andnings- svårigheter. Det finns i stort sett inga emissioner av svaveloxider från förbränning av metanol eller etanol. Däremot kan produktion av metanol från kolgenererad syntesgas ge upphov till emissioner av svaveloxider från produktionen, såvida inte långtgående reningsteknik tillämpas. Svavelföreningar avlägsnas i stort sett helt från motorgas och koncentrerad naturgas. Detta för att i första hand minimera risken för korrosion. Lättflyktiga organiska föreningar (VOC) Förutom de risker som kan vara förenade med specifika föreningar som kan vara mutagena och även cancerogena så är det huvudsakliga problemet med VOC att det är en huvudfaktor vid bildningen av ozon. Metanol, bensin och dieselolja är irriterande för ögon och hud. Etanol (med undantag för denatureringsmedlen), motorgas och komprimerad naturgas är i stort sett inte irriterande för huden. Gaserna kan dock ge upphov till frostskador vid hudkontakt. Metanol kan liksom komponenterna i bensin och dieselolja upptas genom huden och ge upphov till toxiska effekter. All bensin och dieselolja innehåller cancerframkallande ämnen. Reformulerad bensin innehåller dock mindre av det cancerframkallande ämnet bensen. Metanol, etanol och komprimerad naturgas innehåller i stort sett inga cancerframkallande ämnen. Motorgas kan innehålla låga halter av propen och butadien, vilka är mutagena. Vid förbränning ger de alternativa drivmedlen upphov till mycket låga emissioner av partiklar. Alkoholerna ger dock upphov till emissio- ner av bl.a. aldehyder av vilka formaldehyd visat sig vara cancerogena. Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 219 12.1.3Bedömning av hälsorisker från användning av etanol som drivmedel för bussar, samman- ställning på uppdrag av KFB:s Biodrivmedels- program () har på uppdrag av Kommunikations- forskningsberedningen (KFB) gjort en studie avseende hälsorisker vid användning av etanol som drivmedel för bussar, 31. Jämförelse har gjorts med motsvarande hälsopåverkan vid användning av dieselolja i bussar. Utgående från emissionsdata som tagits fram vid Tekniska Högskola och AB i har () gjort modellberäkningar för koncentrationen i fem typiska storstadsområden, två i och tre i . Utvärderingen av hälsorisker fokuserades på de emissioner som bedömdes som potentiella hälsorisker vid användning av etanol som drivmedel. De utvalda emissionerna var etanol, metanol, ättikssyra, butadien, eten, propen, och aldehyderna formaldehyd, acetaldehyd och acrolein. Även vissa emissioner som normalt återfinns i avgaserna från drift med dieselolja och bensin och som där bedöms som hälsorisker har utvärderats. Exempel på sådana är bensen, PAH, NO 2 och partiklar. De genomförda modellberäkningarna med efterföljande riskvärdering har resulterat i nedanstående tabell som sammanfattar bedömningarna för de tretton utvalda emissionerna. 220 Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa Tabell 12.4 Jämförelse av hälsorisker mellan etanol- och dieselolje- drivna bussar About 2 times higher About 10 times higher About 10 times higher 1.4–5 times higher Benzo(a)pyrene 1.6–1.8 times higher 5–10 times higher 1) no emission data given Drivmedels p åverkan p å miljö och hälsa 221 Sammanfattningsvis är det endast för två av emissionerna som gränsvärden alternativt lågrisknivåer överskrids. Detta sker för butadien och kvävedioxid (NO 2). Man framhåller dock här att underlaget för bedömning av lågriskni- vån för butadien är ett tämligen begränsa antal djurförsök och därmed behäftad med osäkerhet. För NO2 finns det däremot ett stort antal experimentella data för både djur och människor, inklusive epidemiolo- giska studier att bygga antagandena på. Vidare har effekter på människa kunnat påvisas vid koncentrationer nära gränsvärdet. Detta innebär att om gränsvärdet för NO2 överskrids så finns det en klar risk för påverkan på hälsa hos människor. Ett överskridande av lågrisknivån för butadien innebär inte lika säkert en hälsopåverkan. Mot bakgrund av detta bör störst vikt läggas vid överskridandena av gränsvärdet för NO. Enligt författarna är det vidare viktigt att upmärksamma att be- dömningen genomgående baserar sig på data behäftade med en mer eller mindre stor osäkerhet. Vidare bygger bedömningen på de tretton utvalda föreningarna. Övriga föreningar eller eventuella synnergieffekter har inte bedömts. Man framhåller även att tekniken för etanolmotorer befinner sig på ett helt annat utvecklingsstadium än tekniken för motorer drivna med dieselolja samt att utvecklingen av etanolmotorer och katalysatorrening för avgaser från etanolmotorer bör ha en betydligt större utveck- lingspotential, till bl.a. minskade emissioner, än motsvarande för motorer drivna med dieselolja. Av de slutsatser som redovisas i kapitel 9 framgår att jag anser att de alternativa drivmedlen i de allra flesta fall ger upphov till mindre emissioner än vad som är fallet vid drift med dieselolja och bensin. Detta talar för att de alternativa drivmedlens påverkan på miljö- och hälsa är mindre än för diesel och bensin. En sådan slutsats förutsätter naturligtvis att det rör sig om enbart kvantitativa förändringar av emissionerna och inte kvalitativa sådana. Så är långt ifrån alltid fallet. Från de ovan redovisade undersökningarna framgår enligt min mening dels att de alternativa drivmedlen i de flesta tillämpningar, om än i begränsad omfattning, har en mindre påverkan på miljö och hälsa än vad som är fallet vid drift med dieselolja och bensin. Detta anser jag bero såväl på de minskade emissionerna som deras sammansättning. oavsett de minskade emissionerna så har avgaserna från drift med