sou · GKB325d1 · 1997-01-01 00:00:00 — I klassisk mening är detta naturligtvis inte masskommunikation eller broadcasting som vi legalt och på annat sätt definierat detta. Denna utveckling är intressant i eftersom liksom för övrigt också flera av de andra nordiska länderna har jämförelsevis många abonnenter på Internet vilket visas av följande figur. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV Utmärkande för och flera av de andra nordiska länderna är också den höga andelen användare per persondator. I detta avseende ligger med 13,81, med 8,12 och med 7,12 i världstopp. Genomsnittet för är 4,21. En förklaring till den snabba Internettillväxten i är sannolikt att den avreglerade telemarknaden har medfört att priset på anslutning och utnyttjande är relativt lågt. Den andra utvecklingsvägen representeras av den interaktivitet som möjliggörs av digitaliseringen av traditionell radio och TV. Med digi- taliseringen ges också möjligheter att för den enskilde tittaren att "kundanpassa" TV-utbudet efter egna intressen. Massmediet TV ut- vecklas därmed också i rikning mot multimedia så att tittaren eller lyssnaren inte bara ska kunna välja mellan kanaler och givna programtablåer utan sätta ihop sin egen "programtablå". Digitaliseringen innebär att masskommunikationen i viss utsträckning kan anpassas till individuella önskemål. En annan del i denna utveckling är nya bildskärmar som medger bättre bild som i TV-apparaten byggs in andra funktioner som gör den mer intelligent och flerfunktionell. Infrastrukturen för detta kan vara ett markbundet sändningsnät eller satellit. Trots denna sammansmältning föreligger fortfarande en väsentlig skillnad mellan PC-användaren och TV-tittaren. PC-användaren håller i regel till på kontoret eller i arbetsrummet hukad över sin apparat medan TV-tittaren sitter tillbakalutad i vardagsrumssoffan och tar del av det utbud som erbjuds. Denna skillnad i beteende är inte ointressant eftersom "kampen om vardagsrummet" av många bedöms bli avgörande för vilka tjänster som kommer att efterfrågas . Som framgått är tanken att det är konsumenternas betalningsvilja för de nya tjänsterna som ska bereda vägen för de mycket omfattande investeringar som krävs för att kunna åstadkomma den infrastruktur i bredbandsöverföring som erfordras. Nuvarande infrastruktur tillåter endast envägskommunikation från sändare till mottagare som television eller klarar inte de krav på bandbredd och kapacitet som interaktiviteten ställer på det nuvarande telenätet. Eftersom investeringsbesluten kommer att fattas primärt på företagsekonomiska grunder är det inte givet att de höga förhoppningar som knyts till multimedia och interaktiv televison kommer att infrias. Internationellt kan man se tecken på att konsumenternas intresse för interaktiviteten inte synes vara tillräckligt Det finns flera exempel på att investeringar skjutits . Tidskriften hade en artikel med titeln . Slutsatsen i denna artikel är "for now, interactive TV seems likely to happen only where a company has other reasons to build a fibre-optic network." Tidningen fortsätter: ".. in most countries, extensive broadband networks are unlikely to be ready until a decade or so into the next century. Until then, rather than the TV, the main interactive link in homes and offices will be the computer, through the Internet and its various spinoffs." Utbyggnaden av kommunikationsnätverken inrymmer stora skal- fördelar och även economies of scope eftersom så många olika typer av tjänster kan förmedlas via dem. Detta förhållande har redan som nämnts givit upphov till olika typer av företagssamarbeten. För teleoperatörerna tillkommer det långsiktiga problemet att de fiberoptiska näten när de väl är på plats på grund av sin kapacitet ger mycket låga marginalkostnader för trafikökningar som konkurrensen kommer att pressa marginalerna på rena överföringstjänster. Det finns således starka skäl för teleoperatörer att bredda verksamheten till andra och mer lönsamma delar av multimediasektorn. Sådana ambitioner hos dessa företag kan dock komma i konflikt med statsmakternas avsikter att hålla konkurrenstrycket uppe på denna marknad. För ett litet och ytstort land som måste dessa överväganden också mot bakgrund av en bedömning av hur omfattande infrastrukturinvesteringar som "marknaden" kan generera. Multimedia och interaktiva tjänster förutsätter inte bara en upp- gradering av infrastrukturen även om naturligtvis de investeringar som detta kräver i och i andra länder är näringspolitiskt intressant med hänsyn till den betydelse som telekommunikationsindustrin, främst , har för . Ur tillväxtsynpunkt och med avseende på tillkommande nya arbetstillfällen är sannolikt det som kallas för information/content industry än viktigare. Här är ett problem att är en liten marknad och att svenska är ett litet språk. Språkproblemet kan dock komma att minska i betydelse eftersom teknikutvecklingen också innebär att översättningar av program och programvara kommer att bli mindre kostsamt. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV Mot bakgrund av det som sagts om informations– och kommunikationsteknologins betydelse är fortsatta satsningar på dess utveckling helt avgörande i en innovationsinriktad politik. Det framgår också av regeringsförklaringen att detta är en av de uppgifter som den ger högst prioritet. Svensk IT-politik har haft en tyngdpunkt på att utveckla "hårdvaran". I IT 2 000 görs en tyngdpunktsförskjutning mot användningssidan. Skälet till detta är att kostnaderna i pengar och mänskliga resurser för att utveckla grundteknologin är för höga för ett litet land. Det är bl.a. mot den bakgrunden som EU:s industrirelaterade forskningsprogram ska bedömas. Om ska kunna delta i teknikkapplöpningen med och krävs gemensamma insatser. Genom deltagande i EU:s forskningsprogram är det möjligt för svenska företag att hänga med i teknikutvecklingen. Strategiska allianser mellan företag är ett annat sätt att minska kostnaderna för FoU. Mycket talar för att det är i tillämpningarna av informationstekniken som det finns en chans för att utveckla nya produkter, tjänster och företag. Det är lättare att välja en nischstrategi på tillämpningssidan för att på det sättet komma runt problemet med de höga kostnaderna. Viktigare är emellertid att man kan förutse en väsentligt snabbare m a r k n a d s t i l l v ä x t p å t i l l ä m p n i n g s o m r å d e t ä n i n o m s j ä l v a elektronikindustrin. Det gäller tillämpningar såväl inom industrin som i form av tjänster och produkter för hushållen. Det ligger också i vår tradition att vara skickliga på att ta upp nya tekniska framsteg och omsätta dem i industriell verksamhet. Informationstekniken kommer sannolikt i ännu högre grad än att handla om vad vi kallar tjänstesektorn. Denna inriktning på att främja användningen av informationstekniken kommer till uttryck i direktiven till . Om man lägger samman de utgångspunkter som angivits skulle ett mål kunna vara att söka utveckla till en experiment– och testmarknad för avancerade tillämpningar av informationstekniken. Förutsättningarna har vi dels i vårt näringslivs sammansättning dels i att svenska företag och konsumenter är öppna för nyheter. Se bara på den snabba spridningen av fax, mobiltelefoner och användning av robotar i industrin . Det senaste exemplet är den snabba tillväxten av Det leder till en uppgradering och förnyelse av vårt näringsliv som det på samma sätt som kan göra till en intressant marknad för utländska företag. Detta förutsätter en hög kvalitet på forskning och högre utbildning men också att vi bättre än andra kan klara av att etablera bryggor mellan universitet och näringsliv. I detta ligger också att vi ser till att de uppfinningar som görs i i större utsträckning tas till vara. Ett beslut om att införa (marksänd) digital TV och att i anslutning därtill koppla beslut med näringspolitiska förtecken skulle kunna ge synlighet åt sådana strävanden. Den mycket snabba tillväxten av mobiltelefoner visar att det finns en stor och växande marknad för mobil kommunikation. Enbart säljer mobiltelefoner för ca under detta år. har fört diskussioner bl.a. med , , HD- Divine och om att utveckla system och produkter för "mobil broadcasting". En förutsättning för denna diskussion är också att det i finns företag och forskningsmiljöer som har hög kompetens när det gäller bild– och signalbehandling. En svensk forskare vid i innehar också ett patent avseende flytande kristaller för användning i platta displayer. Att koppla samman ett beslut om att påbörja marksända digitala TV- sändningar för stationär mottagning med beslut om att inleda ett FoU- program för mobil mottagning skulle vara ett sätt att förstärka den näringspolitiska betydelsen av ett "TV-beslut". Med digitalisering följer stora möjligheter till interaktivitet. De tillämpningar som diskuterats i detta sammanhang är olika variantet av "beställ-TV". Dessa tillämpningar bygger på att informationsflödet är asymmetriskt, dvs att stora informationsmängder ställs till tittarens förfogande medan informationen från tittaren till distributören av informationen är begränsad till att göra enklare val från menyer. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV som tittaren gör förmedlas normalt via telefonnätet. Ju högre interaktiviteten är desto större krav ställs på infrastrukturen. Den måste klara bredbandsöverföring till och från den enskilde nyttjaren. Det är mot bakgrund av detta som diskussionen om informationssamhället och användningen av multimedia kommit att kretsa kring kvaliteteten i de s.k. accessnäten, eller som det ofta uttrycks, fiber i lokalnäten. Internationellt synes en hög grad av interaktivitet vara något som ligger bortom 2010. Detta beror dels på att kostnaderna för att uppgradera infrastrukturen är utomordenligt höga, dels på att de attityd- och beteendeförändringar som interaktiviteten förutsätter tar tid. Till detta ska läggas att utvecklingen av digital TV beror på om TV- tittaren vill bli den aktive deltagare som möjligheterna till interaktivitet innebär och om konsumenterna av interaktiva tjänster har en tillräckligt stor betalningsvilja för att dels skaffa sig den utrustning som behövs, dels betala för de tjänster som erbjuds. De försök som genomförts i olika länder har inte visat att denna betalningsvilja föreligger. En konsekvens av detta är att de tidpunkter för sändningsstart som tidigare angivits kan komma att flyttas fram. Konsekvensen av detta skulle alltså vara att en marknadsdriven utveckling med interaktiva TV-tjänster som grund för investeringsbeslut i en uppgradering av telenätet inte kommer att realiseras så snabbt som diskuterats. Detta innebär också att det potentiella hot mot traditionell broadcasting som interaktiviteten utgör skulle vara väsentligt mindre än vad som anförts på sina håll. En effekt av detta bör rimligen också vara att teknikutvecklingen när det gäller utrustningen i hemmen kommer att gå långsammare, priserna kommer att vara höga, standardiseringen kommer eventeullt att vara ett möjligt hinder och totalt sett kommer det att vara en långsam marknadstillväxt. Med detta perspektiv stärks naturligtvis argumenten för att digital TV kommer att distribueras via satellit eftersom den relativt låga interaktivitet som satellitsändningar erbjuder inte kommer att vara någon större konkurrensnackdel. Men även för digitala satellitsändningar kvarstår att konsumenterna måste ha tillgång till nya TV-apparater och/eller avkodare samt en parabol för att ta emot sändningarna. Interaktiviteten är framför allt tillgänglig för dem som surfar på Internet och/eller som har PC utrustade med CD-ROM-spelare. De höga investeringskostnaderna innebär att digitalise- ringens frukter kommer att fördelas geografiskt ojämnt. av telenäten kommer att ske i de befolkningstäta områdena. För med sin ytstorlek och geografiskt utspridda befolkning är detta förhållande ytterst påtagligt. I detta avseende har naturligtvis satellit och terrester teknik en kostnadsfördel som dock i sig innehåller ett näringspolitiskt dilemma som formuleras på följande sätt: För att liksom andra länder ska få de infrastrukturella förutsättningarna för att förverkliga informationssamhället krävs omfattande investeringar i de lokala telekommunikationsnäten. Med dessa investeringar följer ett mycket stort kapacitetstillskott. För svenska förhållanden är det svårt att se att dessa investeringar ska komma inom rimlig tid om inte TV är en av de tjänster som ska distribueras via detta nät. är det på kort sikt inte möjligt att använda detta nät för TV. På kort sikt är satellit och/eller terestra sändningar de tillgängliga alternativen för digital TV. Väljs dessa lösningar som är bäst för TV försvåras sannolikt möjligheterna att långsiktigt få den kvalitet i telenätet som är nödvändig för informationssamhället. Från industriella och näringspolitiska synpunkter är detta dilemma centralt. I ett mera snävt mediepolitiskt perspektiv kan ett beslut om införande av digital TV tas utan att väga in de mer långsiktiga frågorna om möjligheter i informationssamhället. Om näringspolitiska aspekter vägs in i beslutet om ett införande av digital TV är det dock svårt att bortse från det problem som antytts. Den grundläggande frågan är i ett näringspolitiskt perspektiv om vi i har tillräckligt goda förutsättningar för att utnyttja interaktivitet och om vi har industriella förutsättningar att delta i skapandet av produkter, tjänster och infrastruktur för att åstadkomma interaktivitet. Min bedömning att så är fallet. En konsekvens av detta är bl a att diskussioner om de vidare frågorna förts med företrädare för och med den särskilde utredaren om Teknikupphandling. En annan konsekvens av digitaliseringen är att man kan förutse en allt större näringspolitisk betydelse av programproduktion och därtill förknippade tjänster. Som exempel kan nämnas att filmproduktion och multimedia skapat flera nya arbetstillfällen i södra under de senaste 10–15 åren än alla andra branscher tillsammans. Från näringspolitiska synpunkter betyder det att den programvolym som finaniseras kollektivt kan tillmätas allt större betydelse men att frågan bör ställas hur sådana medel på bästa sätt främjar utvecklingen av nya företag och nya tjänster inom detta område. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV För att förtydliga detta resonemang redovisas i det följande några hållpunkter i en "vision" om det interaktiva . Drivande för realiserandet av denna vision skulle vara att söka vinna tidsförsprång genom att tidigt bygga ut den infrastruktur som behövs för interaktivitet. Detta skapar möjligheter till nya tjänster som vi nu inte kan förutse. Om detta skulle göras i skulle det också kunna ge landet ställningen som en "hotspot" för utländska företag som vill pröva nya produkter och tjänster. Visionen om det interaktiva skiljer sig från det som diskuterats i så motto att den bygger på att vi inte bara är konsumenter av tjänster över nätet utan att interaktiviteten också kan vara betydelsefull för att utveckla kultur och demokrati och dessutom att vara ett mycket väsentligt inslag i det nationella kunskapslyft som planeras och där fort– och vidareutbildning av yrkesverksamma står i centrum. Den senare frågan har utretts av en särskild utredare, , som kommit till slutsatsen att interaktivitet är en förutsättning för en mer omfattande satsning från utbildningsanordnares sida. Vad är det som talar för att skulle kunna bli ett laboratorium för experiment av skilda slag inom interaktiva tjänster och multimedia inklusive digital TV? a)Vi har i utgångsläget hög kvalitet på telenäten. b)Vi har en betydande telekomindustri som bör vara intresserad av ATM och andra delar av infrastruktur och distribution. c)Vi har en nyfikenhet på ny teknik och vi har en geografi som borde göra det intressant att arbeta med interaktivitet. d)Vi har en mycket stark forskningsbas när det gäller bildbehandling och signalbehandling. e)Den svenska marknaden är så liten att den inte representerar något hot mot de stora; vi kan tillåta oss att ligga i fronten; till detta bidrar att de försök som bedrivs på marknadsmässig grund går mycket långsammare än väntat vilket gör att nyfikenheten på vad den interaktiva världen innebär rimligen är stor. f)Vi har en lokal nivå, kommunerna som ligger långt framme och som är en viktig aktör i det interaktiva samhället (liksom lands- tingen) g)Vi har ett behov av att förnya verktygen för att åstadkomma ett nationellt kunskapslyft där interaktivitet är ett nyckelbegrepp. Ett program med inriktning att utveckla de idéer som redovisats är i sig fristående från ett beslut om införande av digital TV. Beröringspunkterna mellan television och multimedia bedömer jag dock i ett längre tidsperspektiv bli så påtagliga att det vore en fördel att samordna ett beslut om digital TV med ett beslut om ett program för att utveckla multimedia. Inte minst kopplingen till tankarna om att använda multimedia i ett nationellt kompetenslyft är intressanta. Detta förutsätter utveckling av pedagogik och annat. Kompetenslyftet är dels inriktat på de enskilda medbogarna och dels på företagen i form av ett program för kunskapshöjning. Bakom detta ligger två saker. Den ena är att kompetenshöjning är en avgörande fråga i ett tillväxtperspektiv men också att detta är ett sätt att välja en annan inriktning på utvecklingen av informationssamhället än andra länder där masstillämpningar och marknadsdriven utveckling styr mot de mera kortsiktiga och betalningssäkra tillämpningarna. Som ett geografiskt stort men befolkningsmässigt litet land har vi inte särskilt stora möjligheter att ligga i fronten i dessa sammanhang. Där ska vi lära av andras misstag. Vår profil bör vara test- och utvecklingsmarknaden för de tillämpningar som ligger runt hörnet. För att klara finansiering och en marknad för första tillämpningar behövs sannolikt nya former av statligt/privat partnerskap. Vi har den tekniska förmågan och nyfikenheten för detta. Finansiering kan vi rimligen också få från EU:s program. Det pågår t ex multimediaprogram inom EU där inte deltar. Grundfrågan är om den fortsatta vägen in i informationssamhället ska vara renodlat marknadsdriven där vi som individer agerar som konsumenter av mer eller mindre interaktivt utformade kommersiella tjänster eller om vi också och som ett komplement till denna väg vill ha en stig som vi kan färdas på som medborgare och som nyttjare av offentliga tjänster. Med det språngvisa tillskott av sändningskapacitet via satellit och via det markbundna nätet som följer av digitalisering i kombination med de minskade möjligheterna till reglering av villkoren för trafiken på de globala informationsmotorvägarna kommer möjligheten att värna de värden som vi förknippar med "public service" – stärkande av demokratin och värnandet av svensk kultur framöver sannolikt inte bara att bestämmas av mediapolitiken utan också i stor utsträckning av vad informationssamhället i stort erbjuder. Här är det viktigt att notera att uppemot 3/4 av befolkningen ännu inte har möjlighet att delta. Den breda spridningen av dessa tjänster förutsätter således att hushållen skaffar sig tillgång till PC och/eller en TV-apparat eller någon annan "hemterminal" som kan ta emot digitala sändningar. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV Med hänsyn till kostnaderna för att uppgradera telenäten måste detta betraktas som försök och demonstrationer i de mera befolkningstäta områden där det är mest ekonomiskt att göra investeringar i bredbandsöverföring till hushållen. Tidpunkten för dessa investeringar bör ligga senast omkring för att ska ha en med andra ledande länder jämförbar infrastruktur. I är avsikten att av befolkningen ska ha tillgång till bredbandskommunikation och hela befolkningen . Beslutet om bredbandsöverföring har tagits av det japanska post– och teleministeriet och ska verkställas av NTT som är den japanska motsvarigheten till . Detta är världens största telekomföretag. I finns nu en omfattande diskussion om regelreformering och avreglering som bl.a. lett till en diskussion om att dela upp NTT i ett flera bolag. Bland TV-bolagen ses NTT som en potentiell konkurrent. Styrkan i konkurrensen från NTT och telenäten som distributionsform beror delvis på hur en avreglering sker. Om resultatet skulle bli en uppdelning av NTT enligt amerikansk förebild från uppdelningen av minskar de finansiella möjligheterna att genomföra programmet för investeringar i bredbandsöverföring inom det utsatta tiden. Därmed skulle också satellit- och marksänd TV behålla sitt försteg. Poängen är att det beslutet om infrastrukturutbyggnad tagits när man i fortfarande betraktar denna som en kollektiv nyttighet. Med avreglering förändras synen på infrastrukturen. De nya tjänster som förutses anses vara en så integrerad del av infrastrukturen att denna också blir en "vara" för vilken investeringar och finansiering kan ske på marknadsmässiga grunder. Kärnan i det tänkande som finns om informationssamhället vilar på denna grundläggande föreställning. Sammanfattningsvis kan det konstateras att ett beslut om digital TV i sig själv inte har strategisk betydelse från näringspolitiska utgångs- punkter. Med hänsyn till den sammansmältning som digitaliseringen innebär med avseende på infrastrukturens utnyttjande och tjänsteutbud framstår det som svårt att inte vidga underlaget för ett beslut om digital TV till det större området multimedia. Multimedia som helhet är av stort näringspolitiskt intresse i liksom i de flesta andra länder. Ett beslut om införande av digital TV skulle kunna ge synlighet åt detta nya o m r å d e m e n b ö r d e s s u t o m k o m p l e t t e r a s m e d a n d r a F o U - , teknikupphandlings– och utbildningsinsatser för att förstärka multimediamarknaden såväl med avseende på efterfrågan som på utbudssidan. Totalt sett skulle detta svara mot en strategi för att utveckla den svenska marknaden till en test- och demonstrationsmarknad för digital TV och multimedia. En sådan strategi utgår från fyra grundläggande förhållanden. Det första är att utnyttja det "window of opportunity" som den avreglerade telemarknaden och ett tidigt beslut om införande av digital TV innebär. Det andra att utnyttja efterfrågan från offentliga aktörer, inte minst kommuner och landsting, som pådrivande för utvecklingen av nya tjänster. Tillväxten av Internetanslutningar i och andra nordiska länder är för det tredje ett av flera tecken på att nya tjänster har en tidig marknad i . I de nordiska länderna finns nu nästan en fjärdedel av alla Internetanvändare i . Det betyder i absoluta tal nästan lika många som i . För det fjärde har vi en stark position industriellt på telekommunikationsområdet och man kan också notera en ökning av antalet mindre företag på mjukvarusidan. Om dessa styrkefaktorer ska vinna utslag beror bl.a. på om regering och riksdag snabbt kan omforma det regelverk som finns för de olika delarna av multimediasektorn till ett gemensamt regelverk. Denna u p p g i f t f ö r u t s ä t t e r e n s a m o r d n i n g ö v e r d e p a r t e m e n t s - o c h myndighetsgränser som kräver att multimedia som begrepp ges en politisk tydlighet som ännu saknas. 10 Överväganden och förslag I flera avseenden har väsentliga frågor om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av television blivit tydligare . Till skillnad mot vad läget var för bara finns nu standarder för digital TV. En annan faktor som förtydligat läget är att samarbetet inom EU har avancerat i fråga om gemensamma plattformar för utveckling av digital TV. Därför finns nu förutsättningar att ge förslag i frågor som tidigare utredningar om televisionen lämnat öppna. Mitt utredningsuppdrag gäller tekniska förutsättningar för TV- sändningar. Under utredningens gång har det emellertid blivit uppenbart att denna fråga i sin förlängning gäller mer än tekniska aspekter på television och att den berör vidare områden än enbart television.