sou · GKB340 · 1997-01-01 00:00:00 — Förekommer vid särs kild postdelgivning eller stämnings- mannadelgivning att den som sökes för delgivning vägrar att taga emot handlingen, anses delgivning ändå ha skett. Delgivning skall anses ha skett enligt 6 § andra stycket genom att handlingen är tillgänglig och meddelandet delgivits, enligt 3 a § när förflutit från det att meddelandet skickades med post och det inte med hänsyn till omständigheterna framstår som osannolikt att handlingen före tvåveckorstidens utgång kommit fram till den söktes senast kända adress, enligt 3 c § när förflutit från det att myndigheten fått kvittenser på att nått den angivna elektroniska adressen, enligt 3 § tredje stycket, 12 eller 13 § genom att det blivit fullgjort som föreskrivs där, enligt 15 § andra stycket sista punkten genom att handlingen lämnats i den söktes hemvist eller fästs på dörren till hans bostad, enligt 17 § på tionde dagen efter beslutet om kungörelsedelgivning under förutsätt ning att det blivit fullgjort som föreskrives i p aragrafens första stycke. Denna lag träder i kraft den ... 6 Förslag till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs i fråga om förvalt ningsprocesslagen (1971:291) dels att 44 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall föras in tre nya paragrafer, 44 a, 44 b och 52 a §§, av följande lydelse. Handling anses ha kommit in till rätten den dag då handlingen eller avi om betald postförsändelse, i vilken handlingen är innesluten, anlänt till rätten eller kommit behörig tjänsteman till handa. Unde rrättas rätten särskilt om att telegram till rätten anlänt till telegrafanstalt, anses telegra mmet ha kommit in redan när unde rrättelsen nått behörig tjänsteman. Kan det antas att handlingen eller avi om denna viss dag avlämnats i rättens kansli eller avskilts för rätten på postanstalt, anses den ha kommit in den dagen, om den kommit behörig tjänsteman tillhanda närmast följande arbetsdag. Telegram eller annat med- delande som icke är underskrivet skall bekräftas av avs ändaren genom egenhändigt undert ecknad handling, om rätten begär det. En handling som överförs elektroniskt anses ha kommit in till rätten den dag då handlingen 1. har anlänt till rättens elektroniska adress, 2. har tagits emot av en behörig tjänsteman, eller 3. kan antas ha anlänt till rättens elektroniska adress, om den kommit en behörig tjänsteman till handa närmast följande arbetsdag. Denna lag träder i kraft den ... Om det behövs får rätten begära att ett meddel ande som saknar avsändarens undersk rift i original bekräftas av avs ändaren genom en i original undertecknad handling. Har rätten begärt en sådan bekräftelse men inte fått någon, får rätten bo rtse från med- delandet. Rätten får vid behov låta tekniskt bearbeta en elektronisk handling som kommer in till eller skickas ut från rätten så att handlingen kan läsas eller annars uppfattas. Den som har biträtt rätten med den tekniska bearbetningen har rätt till skälig ersättning, som betalas av staten. 7 Förslag till lag om ändring i datalagen (1973:289) Härigenom föreskrivs att det i datalagen (1973:289) skall föras in två nya paragrafer, 1 a och 10 a §§, av följande lydelse. Bestämmelser om undantag från denna lag finns i lagen (1997:000) om elektroniska för- medlingstjänster. Uppgifter i handlingar som finns i en elektronisk akt vid en myndighet behöver inte tas med i ett registerutdrag enligt 10 § första stycket. Av registerutdraget skall dock framgå vilka handlingar som finns i en elektronisk akt som avser den registrerade. Denna lag träder i kraft den ... 8 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som Sekretess gäller för uppgift som lämnar eller kan bidra till lämnar eller kan bidra till upplysning om chiffer, kod eller upplysning om chiffer, kod eller liknande metod som har till syfte att liknande metod som har till syfte att underlätta befordran eller an- underlätta befordran eller an- vändning i allmän verksamhet av vändning i allmän verksamhet av uppgifter utan att föreskriven sekretess åsidosä tts, om det kan sekretess ås idosä tts, antas att syftet med metoden motverkas om uppgiften röjs. kontrollera om uppgifter har för- om det kan antas att syftet med metoden motverkas om uppgiften Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av eller uttag ur körkortsregistret för uppgift om körkorts referensnummer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att kontrollen av körkorts äkthet motverkas om uppgiften röjs. Denna lag träder i kraft den ... 9 Förslag till lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223) Härigenom föreskrivs i fråga om förvalt ningslagen (1986:223) dels att 8 och 10 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 1 § skall lyda "Tillämpningsområde och definitioner", dels att det i lagen skall föras in fyra nya paragrafer, 1 a, 7 a, 10 a och 10 b §§, av följande lydelse. I denna lag avses med elektronisk handling: en be- stämd mängd data som kan läsas, digitalt dokument: en elek- tronisk handling med digital signatur eller digital stämpel, digital signatur: resultatet av en omvandling av en elektronisk handling som gör det mö jligt att kontrollera om innehållet härrör från den fysiska person som fram- står som utställare, och digital stämpel: res ultatet av en omvandling av en elektronisk handling som gör det mö jligt att kontrollera om innehållet härrör från den juridiska person eller myndighet som framstår som ut- ställare. Om en bestämmelse om hand- läggning av förvaltningsärenden i en annan lag föreskriver att handlingar skall vara egenhändigt undertecknade eller om den före- skriver något annat som med- för att elektroniska handlingar inte kan användas, får regeringen föreskriva att digitala dokument eller, när det kan anses tillräckligt, elektroniska handlingar utan digital signatur eller stämpel får an- När en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. En myndighet får vid behov låta tekniskt bearbeta en elektronisk handling som kommer in till eller skickas ut från myndigheten så att handlingen kan läsas eller annars uppfattas. En handling anses komma in till en myndighet den dag då handlingen, eller en avi om en betald postförsändelse som innehåller handlingen, anländer till myndigheten eller ko mmer en behörig tjänsteman till handa. Underrättas en myndighet särskilt om att ett telegram till myndigheten finns hos ett företag som driver televerksamhet, anses telegrammet komma in redan när unde rrättelsen når en behörig tjänsteman. Kan det antas att handlingen eller en avi om denna en viss dag har lämnats i myndighetens lokal eller avskilts för myndigheten på en postanstalt, anses den ha kommit in den dagen, om den kommer en behörig tjänsteman tillhanda närmast följande arbetsdag. Ett telegram eller annat meddelande som inte är under- skrivet skall bekräftas av avsändaren genom en ege nhändigt undertecknad handling, om myndigheten begär det. En handling som överförs elektroniskt anses ha kommit in till en myndighet den dag då hand- 1. har anlänt till myndighetens 2. har tagits emot av en behörig 3. kan antas ha anlänt till myndighetens elektroniska adress, om den kommit en behörig Om det behövs får myndigheten saknar avsändarens undersk rift i original bekräftas av avs ändaren genom en i original undertecknad handling. Har myndigheten begärt en sådan bekräftelse men inte fått någon, får myndigheten bortse från meddelandet. Denna lag träder i kraft den ... 1 Utredningsuppdraget och dess genomförande Utredningens direktiv (dir. 1994:42) beslöts av regeringen . De återges i sin helhet i bilaga 1 Av direktiven framgår att utre dningen har till uppgift att utarbeta sådana förslag till rättslig reglering som kan behövas i samband med inrättandet av s.k. elektroniska anslagstavlor, och för användningen av elektroniska dokument inom förvaltningen och näringslivet. Beträffande my ndigheternas dokumenthantering har jag inriktat arbetet på sådana mer akuta rättsfrågor som den snabba förändringstakten för med sig för ärendehandläggningen. När det gäller näringslivets dokumenthantering har jag i huvudsak begränsat genomgången till det område som brukar kallas elektronisk handel. Beträffande elektroniska anslagstavlor har jag låtit inhämta upplysningar från verksamma på IT-området om hur de nya komm unikationsvägarna används och vilka möjligheter som finns att överblicka och reglera dem. har utredningen spritt en promemoria med förslag till reglering på området och med denna som underlag hållit en hearing med tekniker och administratörer samt en hearing med jurister. Regeringen har till utredningen överlämnat en framstä llning från med anledning av att pornografiska bilder spritts i datanät. Jag har samrått med bl.a. kommittén angående nya medier och grundlagarna m.m. (dir. 1994:104) och kommittén angående ny datalag m.m. (dir. 1995:91). Betänkandet har delats in i tre avdelningar. Den första avdelningen (kap. 2-6) rör myndigheternas dokumenthantering, där bl.a. frågor om inkommande elektroniska handlingar och elektronisk delgivning behandlas. Den andra avdelningen (kap. 7-9) avser civilrä ttsliga frågor med anknytning till elektronisk dokumenthantering. Som en tredje avdelning (kap. 10-12) behandlas frågor om elektroniska anslagstavlor. Dessutom behandlas i bilagorna 2-7 vissa frågor som utan att ha föranlett några förslag till författningsändringar är av betydelse för en fungerande och rä ttssäker övergång till elektronisk dokumenthantering. Där tas upp bl.a. frågor om informationssäkerhet, arkivering, rä ttsliga "standard- er", elektronisk adressering och elektroniska akter. This report presents the findings of a governmental committee, established to examine the need for change to existing laws in the area of data transmission to accommodate new requirements in society. The committee´s mandate was to consider suggestions for the legal redefinitions that are necessitated by the replacement of traditional and established routines of document transmittal and verification by electronic documents and services. Rapid changes are occurring in the area of (), and difficulties arise when one attempts to integrate modern computing and telecommunication techniques into the current legal structure. Traditional boundaries existing between e.g. various forms of media and geo-political entities are easily and effectively penetrated. The primary reasons for the enquiry originated from two distinct sources: The perceived need by governmental authorities and the private sector to improve the efficiency of their operations through the utilization of modern ; and the rapid development of innovative services and technologies used in the mediation and transportation of electronic messages. With these factors in mind, the findings of the committee may be divided into three separate parts. The first of these deals with governmental authorities´ management of documents and the obstacles to the utilization of IT in administrative functions (Chapters II-VI). Questions are dealt with that arise when documents of a traditional nature are replaced by digital "equivalents". Among other things, there are suggested definitions of digital documents and the like, as well as rules concerning the receipt of electronic documents and the electronic serving of documents. The second part addresses questions relating to civil law as it pertains to the management of electronic documentation (Chapters VII-IX). The suggestion is made that most questions that arise in this area can be answered within the framework of current contractual law. Finally, questions regarding and similar electronic services are presented (Chapters X-XII). A recommendation for a law focused on suppliers of such services is presented in the report. Proposals of the committee Swedish public administration is extensively computerized. However, the main body of legislation in this area was established in the 1970´s, when e.g. the Act and provisions in the Swedish Constitution concerning public electronic records were introduced. While it is true that the Swedish Administrative Procedure Act, introduced in the 1980´s, has been designed to provide legal principles applicable to paperbased as well as electronic handling of cases, the relevant legislation as a whole reflects a view of computers and databases which now must be viewed as antiquated. Swedish legislative work concerning documents with digital signatures began in 1989 with new regulations for customs procedures. The legislator observed the possibility of combining legal requirements with the principles behind international standardization concerning digital signatures and related services, as well as creating a base for a legally unified regulation of paperbased and electronically administered routines. In principle, this present committee has been able to build upon the legislation that has previously been introduced in such areas as customs procedures. The fundamental idea is to have digital signatures or their equivalents as substitutes for the verification characteristics in a paper document. A basic assumption has been that the digital document needs to provide the same evidence as a paper document, and must be able to be linked to a specified originator.1 Therefore, the password method has not been accepted. Definitions have instead been based upon the need for verification of the documents themselves. has also presented a definition of records that lack inherent protection with regards to their authenticity.2 Given these definitions, it has been natural to solve the various legal questions that arise on the basis of the rules which are already established 1 From a legal viewpoint, it was felt that technical descriptions should be avoided. In the of laws, more abstract formulations could be used where the foundational functions are contained, and at the same time clarify the demand for verification both for the originator and the contents. 2 electronic record: a defined set of data, which can be viewed, listened to or otherwise apprehended only by electronic means, digital document: an electronic record with a digital signature or a digital stamp, digital signature: the result of a transformation of an electronic record, by means of a unique key, making it possible to ascertain if the contents originate from the individual designated as issuer. digital stamp: the result of a transformation of an electronic record, by means of a unique key, making it possible to ascertain if the contents originate from the legal person or authority designated as issuer. for paper documents. Questions concerning legal difficulties which arise from digital documents and signatures are thereby replaced by the possibility to create a legally unified regulation of traditional routines and IT-routines. The functions of a paper document are then replicated within the framework of useful applications of a digital signature, with security maintained and without the general principles of legal procedure being affected.3 also addresses certain practical questions arising due to the rapid transition to electronic document handling and E-mail. If the relevant act, in a case involving legal procedures, prescribes something which precludes the usage of electronic document transmission, such as the requirement of a handwritten signature, the committee recommends that the government be allowed to stipulate that digital documents (or, if that is deemed to be sufficient, electronic records without a digital signature or stamp) may be used. Also suggested by the committee are new provisions concerning the of the point in time when incoming electronic records are deemed to have been received by an agency. In a traditional environment, a document is deemed to have been received by an agency the day upon which the document is delivered to the agency. This rule may also be applied when a diskette is mailed via the postal service to an agency. In those cases where messages are transmitted via an electronic network, the principle applied is that the document is deemed to have been received by the agency when the data which represents the document have reached the agency´s mail-receiving function. This is seen as being applicable whether this receiving function is physically located in the agency´s information system or has been relegated to a mediating company which furnishes a service in which the "mailbox" is physically located on the mediating company´s premises. These provisions are complemented by certain stipulated exceptions which primarily correspond to current legal practice.4 Also recommended is a right for agencies to require confirmation by the originator when a message lacks the originator´s handwritten signature, as well as to commission a third party for the technical conversion of electronic documents so that they may be read or otherwise comprehended. 3The attainment of a sufficient level of security has been judged as being primarily a technical problem, with the presuppositions that both the contents and the originator should be possible to be verified as when the demands of a digital signature according to ISO-standards are fulfilled. 4A document that is transmitted electronically is deemed to have arrived to an agency that day when the document 1.has arrived to the agencies electronic address, 2.has been received by a qualified employee, or 3.may be assumed to have arrived to the agencies electronic address, if it has come into the hands of a qualified employee the following working day. also suggests additional regulations regarding the serving of documents electronically, i.e. how to ascertain proper receipt of electronically transmitted documents. Present regulations concerning the serving of documents are enhanced with stipulations on ordinary electronic serving and simplified electronic serving. reco mmends, however, that areas of application be limited in order to avoid the risk of loss of legal rights. The rules on electronic serving shall not pertain to applications for a summons or other documents through which proceedings are initiated. Also, the simplified electronic serving shall be used only if the agency through a technical process (delivery notification) is informed when the document has reached the served party's electronic address. Under section 10 of the Data Act (1973:289), an individual has the right to, if he so requests, be informed about the information on himself in personal files kept by an agency or a private company. A regulation, that limits an agency´s need to give such information kept in electronic case files, is suggested. Finally, the committee deals with the need in an IT environment for orderliness, e.g. concerning archival processing including registration and filing of incoming E-Mail. No new legislation is required in this regard. However, when an agency establishes routines for electronic message handling and the like, it is important that these procedures fulfill the applicable requirements. Electronic document handling in the private sector The increased demand within the private sector for effectivity has resulted in the use of IT not being limited to the conversion of traditional routines to their electronic equivalents. Instead, the entire pattern of commerce is transformed,5 and the focus of change becomes automatic processes, rather than products such as bids, contracts, invoices, bills of lading, etc. Striving to utilize the entire potential for rationalization that IT offers has led to a balancing between effectivity and security that, in some cases, may need to be reevaluated. The private sector has attempted to solve the legal questions that arise by constructing model contracts on how contracts should be entered into, such as the so-called agreements. Among other things, these contracts deal with questions that arise when involved parties enter into agreements automatically, i.e. when computers generate and transmit messages that result in a binding agreement. Electronic commerce will most likely, at least in certain areas, attain such dimensions that it will be possible to 5 Examples of this are the concept "Just in Time" and "Business Process Reengineering", where even such demands that have been perceived as obvious from a legal point of view may be questioned. initiate and preserve written agreements with every business associate. Therefore, there is a need for a functioning legal structure even within civil law concerning the creation of predictable and secure information in electronic contract formulations. has nevertheless found that most of the questions that arise may be answered within the framework of current contractual law. Not every detailed question can be answered in advance, but contract law is commonly kept and is limited to general principles which are appropriate for agreements of varying type. Questions that do not directly fit under any of the prevailing regulations should still be able to be dealt with in close relation to the principles upon which contract law is based. Regarding the question of whether or not electronic manifestations of a party´s "will", generated automatically without direct human involvement, can result in binding contracts, a parallel can be drawn with such traditional mass transactions that occur frequently and in large volume in daily practice. Typical contracts that fall into this group are simple, small purchases in stores or a bus trip paid in cash. It may also be cited from Swedish jurisprudence that a contract regarding parking is deemed to be entered into by simply placing the car in a parking place. In a similar , the individual that electronically and automatically makes an offer or an acceptance is bound by the offer or reply. The purpose of the entire procedure is to create binding agreements when certain exterior circumstances combined with one another function as the direct of a contract. The legal text is sufficiently accommodating to allow a non-prejudicial application of contract law, while at the same time avoiding a new construction that departs from traditional civil law. However, certain provisions in contract law lose their purpose when contracts are entered into completely automatically. These are the provisions that presuppose human behavior patterns, such as those dealing with coercion, deceit and usury. A computer, for example, cannot threaten another computer. However, this does not necessitate any amendments in contract law since irrational results may be corrected through the so-called general , which is completely free from subjectivity. Also in other areas current contract law should be applicable to the IT area. For example, this is true concerning provisions regarding liability because a transmitted message is delayed or never received, as well as provisions dealing with "written" and "oral" communication. suggests, however, an amendment in contract law concerning the question of who is liable when an electronic message has been corrupted during transmission. A complementary addition to the current provisions concerning assignment of risk due to the delay or disappearance of a message is recommended. This provision should also be applicable when a message is corrupted during transmission to the receiver (Section 40 of the Contract ). will then correspond to the present of Contract of of Goods, which came into force in 1990. and similar computer mediated communication services The usage of computers and telecommunication has meant increased possibilities to simply and inexpensively spread information via (), whereby user groups can post their own messages and read those from others. Development is progressing rapidly, however, and the phrase BBS is already somewhat antiquated.