sou · GKB3184 · 1997-01-01 00:00:00 — Redovisningen av råvarupotentialen grundar sig på ett arbete som gjort på uppdrag av Svenska Lantmännen och OK , 14. Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 73 Enligt kan i på grund av odlingsföljd m.m. maximalt användas för rapsodling. Detta är av den totala åkerarealen. Med oförändrad inhemsk rapsoljeförbrukning (livsmedel och teknisk industri) ger detta en möjlig RME–produktion på högst . Detta motsvarar av den årliga dieselförbrukningen i . (Ecotraffic) har på uppdrag av utredningen gjort ett arbete avseende bl.a. råvaruresurser–potential för alternativa bränslen, Redovisningen avser naturgas, lignocellulosa och biogas. Ecotraffic skriver att naturgasresurserna bedöms vara minst lika stora som de av konventionell råolja. Utnyttjandet är dock bara i storleksord- ningen hälften av det för råolja. Vid nuvarande förbrukning motsvarar de kända reserverna förbrukning enligt Ecotraffic. Reserverna är jämnare fördelade över världen än för råolja. Likaså är koncentrationen till betydligt mindre. Största enskilda innehavare av naturgasreserver är . Ur västeuropeisk synvinkel är dessa fyndigheter och fyndigheterna i , och av särskilt intresse. Gassammansättningen är inte lika i skilda fyndigheter. Gaskvaliteten varierar därför mellan olika gasnät eller inom ett nät beroende på varifrån gasen kommer. Extremer är rysk gas metanhalt och holländsk gas med en kvävehalt på . Inledningsvis anger Ecotraffic att det i användes biobränslen inklusive i industri värmeverk och hushåll. Till detta kommer en användning av inom skogsindustrin (förbränning/återvinning av avlutar). 74 Potential med h änsyn till r åvarutillg ång Den enligt Ecotraffic senaste bedömningarna av den totala biobränslepotentialen, exklusive avlutarna, har gjorts av och . Båda redovisar en potential på beräknat för början av 2000–talet. Av denna utnyttjas . Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 75 Tabell 5:2 Biobränslepotentialer (lignocellulosa), Ecotraffic R & D AB - stamved, gallring 0–19,5 0–2,5 , ca 1) 1) Här redovisas bedömt potential av torv. Internationellt anges vanligen ej torv som förnyelsebar råvara och har inte torv med som förnybart bränsle i kriterier för Bra Miljöval. Spannen avser olika utvecklingsscenarier i två tidsperspektiv (respektive ) för massaindustrin, där denna prioriteras vad gäller konkurrens om stamved från gallring. Potentialen har i tabellen angivits i TWh baserat på fuktig råvaras 76 Potential med h änsyn till r åvarutillg ång lägre värmevärde i stället för torrsubstansens värmevärde, vilket inte är relevant vid konverteringar till drivmedel och enligt Ecotraffic leder till underskattningar av potentialen med . Den största ökningen kommer från skogsbruket, . Uttaget från skogen begränsas av ekologiska hänsyn och förutsätter återföring av vedaskans mineralämnen och viss kontroll av kvävegödning och markbeskaffenhet. Det kan inte heller uteslutas att ett större ekologiskt hänsynstagande minskar den tillgängliga potentialen. Vidare bedöms cirka 10–vara otillgängliga på grund av tekniska och ekonomiska orsaker. I tabellen ingår också energigrödor från överskottsarealer i jordbruket (), ökat uttag av halm (), ökat uttag av torv (12–) (utan att gränsen för nybildning överskrids) och ökad användning av avfall (). () bedömmer Ecotraffic att förbättrad skogsskötsel och teknik bör medge ett högre uttag från skog. Ecotraffic anger också att den nuvarande överskottarealen inom jordbruket på 400 000 ha beräknas växa till 900 000 ha. Även om denna areal minskas på grund av begränsningar av givor av konstgödsel och bekämpningsmedel anser Ecotraffic att denna jordbruksmark kan ge ett bidrag av biomassa upp till motsvarande . Ecotraffics slutliga bedömning är att det inte föreligger någon motsättning mellan ett utbyggt system för fjärrvärme/kraftvärme och drivmedelsproduktion vad gäller utnyttjandet av bioråvaror. Beträffande biogaspotentialen hänvisar Ecotraffic till en rapport från /KFB, 11. Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 77 Tabell 5:3 Utvinningsbara potentialandelen av inhemsk biogasråvara enligt Ecotraffic R & D AB potential (GWh) - avloppsvatten, livsm. - gröda för biogasändamål (1000)1) 1) Potentialen från grödor odlade för biogasproduktion har i figuren bedömts vara mindre tillgänglig på grund av relativt höga produktionskostnader. Av drygt bedöms enligt Ecotraffic som möjlig för fordonsdrift, dvs. (motsvarande 0,35 miljoner m 3 dieselolja). Vidare har 55 tätorter med mer än 20 000 invånare vilka är potentiella för lokalisering av biogasanläggningar i kombination med fordonsdrift. I de flesta fall finns även kapacitet att i rötkammare behandla mer organiskt material och därmed öka potentialen för gasproduktion. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med , och till sammanställa kunskapsläget avseende effekter på bl.a. miljö, klimat och sysselsättning av att utnyttja biobränslen i avsevärt större 78 Potential med h änsyn till r åvarutillg ång Uppdraget har redovisats i verkens gemensamma rapport . I sin analys av effekterna av en ökad biobränsleanvändning har utgått från ett biobränslebehov på 115–. , har man antagit ett behov av 145–. Man har vidare antagit att mellan 3–av bensin- och dieselanvändningen kan ersättas med biobränslen. Motsvarande siffra för är 5–. I rapporten konstaterar att det med utgångspunkt från dagens användning av biobränslen på drygt samt ovan gjorda bedömningar av det framtida behovet krävs ett tillskott på av biobränslen och då främst trädbränslen och energigrödor. Bedömningar av den årliga tillgången av trädbränlse varierar enligt mellan 53 och . På kort sikt bedömmer man därför ett uttag på 20–utöver dagens uttag som fullt möjligt. För energigrödor antas att drygt hälften av den befintliga potentialen kommit in i energisystemet. Detta innebär energigrödor inklusive halm. Dessutom tillkommer upp till biogas. kommer det att behövas ytterligare mellan 40–trädbränsle jämfört med dagens nivå. Bedömningar av den årliga tillgången av trädbränsle varierar enligt mellan 56 och . Vidare bedöms att resterande kvantiteter energigrödor och halm har tagits i anspråk vilket motsvarar 13 respektive . Slutligen bedöms biogasproduktionen kunna ha ökats upp till . slutsatser beträffande råvarutillgången på biobränslen blir att ett storskaligt biobränsleuttag är möjligt på kort sikt. På hyser man dock en viss tveksamhet om tillgången på råvara. Detta kan enligt i viss mån kompenseras genom import. Den samlade bedömningen är dock att råvarubasen inte är eller kommer att vara den begränsande faktorn för en ökad användning av biobränslen. Som jag inledningsvis framförde och som torde framgå av ovan redovisat material finns det en mer eller mindre stor diskrepans mellan olika bedömningar av potentialen för de alternativa bränslena. Detta är i och för sig inte förvånande då det är ett svårbedömt område och då de olika aktörerna i viss mån tillhör olika intressesfärer. Nedan redovisas i tabellform en sammanställning av de olika bedömningarna. Påpekas bör att tittat på den Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 79 totala potentialen medan tittat på potentialen för produktion av drivmedel i form av alkoholer. Ecotraffics bedömning bygger i stor utsträckning på bedömningar. Tabell 5.4 Råvarupotential biobränslen (exkl. biogas) kom (92) bedömning av den totala potentialen hamnar alltså på 173–. Motsvarande siffra för Ecotraffic är . bedömning av den totala potentialen för alkoholtillverkning hamnar på 233–. Dock har man då inte begränsat uttaget av torv till vad som kan anses motsvara den årliga tillväxten. Om torvuttaget begränsas till blir potentialen i stället 76–. Här bör dock påpekas att torv, trots en mycket högre återväxttakt än olja, inte längre räknas till biobränslen. Enligt Panel of Climate Changes (IPCC) bedömning bör torv inom ramen för arbetet med klimatfrågor räknas som ett fossilt bränsle. Hur mycket alkohol som skulle kunna produceras från denna råvarupotential beror dels på typen av alkohol dels på processtekniken. Om vi som ett beräkningsexempel antar att energiverkningsgraden för metanolframställning är innebär det att kan ge cirka 100 000 m 3 metanol. råvara ger då cirka 8 miljoner m 3 metanol. På grund av det lägre energiinnehållet (jämför med bensin) motsvarar det cirka 4 miljoner m 3 bensin eller 3,5 miljoner m 3 dieselolja, vilket motsvarar av den totala drivmedelsmarknaden. 80 Potential med h änsyn till r åvarutillg ång Om vi som ett andra beräkningsexempel antar att energiverkningsgraden för etanolframställning är innebär det att kan ge cirka 50 000 m 3 etanol. råvara motsvarar då cirka 4 miljoner m 3 etanol. På grund av det lägre energiinnehållet (cirka 2/3 av bensin) motsvarar det cirka 2,7 miljoner m 3 bensin eller 2,2 miljoner m 3 dieselolja, vilket motsvarar av den totala drivmedelsmarknaden. Mängderna i ovan gjorda exempel skall jämföras med dagens årliga förbrukning av bensin och dieselolja som mycket grovt kan anges till drygt 6 respektive drygt 3 miljoner m 3. SSEU uppskattar den tillgängliga råvarupotentialen för etanolframställning till , vilket stämmer något så när med de bedömningar som redovisats ovan, och anses enligt SSEU motsvara cirka en tredjedel av den totala förbrukningen av bensin och dieselolja. SGC bedömmer den på lång sikt totala potentialen för biogasproduktion ur organiskt avfall och industriellt avloppsvatten till varav cirka 6–bedöms som möjliga att utnyttja. Vid odling av gröda för förgasning ökar självfallet potentialen i utsträckning till hur stor areal som upptas för ändamålet. Om man som ett beräkningsexempel antar att av utnyttjas för odling av biogasråvara blir energipotentialen i storleksordningen . Den totala biogaspotentialen skulle alltså i detta fall motsvara , vilket motsvarar av den totala drivmedelsmarknaden. Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 81 Råvarupotential rapsolja/RME Om all för ändamålet tillgänglig jordbruksmark används för att odla raps, för framställning av drivmedel, kan högst av dieselojeförbrukningen ersättas med RME. Enligt vissa bedömare kan dock den totala produktionen av raps , genom förbättrade odlingsteknik och nya härdigare rapssorter, ökas till en nivå där 5–av dieseloljeförbrukningen skulle kunna ersättas med RME. Ecotraffic anger att naturgasresurserna bedöms vara lika stora som för råolja. Med dagens förbrukning av naturgas (hälften av det för råolja) motsvarar det förbrukning. På kort sikt och för svenska förhållanden är råvarupotentialen för motorgas enligt SGS i princip obegränsad. I de flesta bedömningar som gjorts finns det samstämighet om att det finns en relativt stor outnyttjad potential, samt att den på olika sätt kan ökas. Beträffande naturgasen finns det helt klart gas att tillgå i mycket stora volymer under de kommande 50–100 åren. Dock rör det sig här om ett fossilt bränsle som på lång sikt kommer att ta slut. Vidare kvarstår vid användning av naturgas även problemet med ett nettotillskott av CO 2 även om det är lägre än för dieselolja och bensin. En möjlighet är dock att använda sig av naturgas, direkt eller som råvara för exempelvis metanol, tills dess att biobränsleproduktionen och konverteringstekniken utvecklats i tillräcklig utsträckning. Fördelen med att göra så och utveckla av motorteknik för dessa drivmedel är att man underlättar en introduktion av biobaserade drivmedel som man minskar emissionerna av såväl reglerade som oreglerade föroreningar. Motorgas marknadsförs inte som ett alternativt drivmedel i 82 Potential med h änsyn till r åvarutillg ång Råvarupotentialen är visserligen stor men andra faktorer, och då framför allt ekonomiska sådana beroende på bl.a. en relativt liten världsmarknadsandel, gör uppenbarligen att risktagandet betraktas som för stort. Den tillgängliga och presumtiva drivmedelspotentialen är tillräckligt stor för att kunna ersätta en avsevärd del av dagens förbrukning av dieselolja och bensin. Huruvida den är tillräckligt stor för att inte ge upphov till motsättningar mellan ett ökat användande som f o r d o n s d r i v m e d e l o c h e t t ö k a t a n v ä n d a n d e i n o m fjärrvärme/kraftvärmesektorn kan diskuteras. Av gjorda uppskattningar bedömer jag det dock som tämligen säkert att både användningen inom drivmedelssektorn och fjärrvärme/kraftvärmesektorn kan öka utan att någon brist på råvara, uppstår. Detta överensstämmer även med den av redovisade uppfattningen i denna fråga. I ett samhälle där vi övergår till att i stort sett enbart använda oss av biobränslen kan en brist på råvara uppstå. Jag anser dock att detta ligger så långt fram i tiden att den pågående utvecklingen av olika användningar av biobränslen, på grund av denna farhåga, inte bör begränsas. Dels kan den utvecklingspotential för produktion av biobränslen som vi bedömer som trolig vara tilltagen i underkant (de motsatta bedömer jag som mindre troligt) dels måste vi också räkna med "nya" tekniker. Förhoppningsvis kommer utvecklingen av t.ex. vätgasdrift/bränsleceller och nya tekniker för direkt omvandling av solenergi till andra användbara energiformer att fortsätta framåt. Detta gör att behovet av att ersätta t.ex. dieselolja och bensin med biobränslen på lång sikt kan antas minska. Även om vissa alternativa drivmedel som främst RME men även biogas inte har potential att i större utsträckning ersätta bensin och dieselolja anser jag att de har en viktig roll att fylla i arbetet med alternativa bränslen. Skall vi kunna övergå till att enbart använda oss av förnyelsebara drivmedel tror jag att det är nödvändigt att vi tar till vara och använder oss av alla tekniskt och ekonomiskt möjliga alternativa drivmedel. Dessutom har biogas och RME stor potential att ersätta dieselolja och bensin i speciella tillämpningar såsom i arbetsmaskiner och i innerstadsstationerade fordonsflottor (exempelvis innerstadsbussar och renhållningsfordon). RME har vidare egenskaper (smörjande och högt cetantal) som gör att det har ett mervärde vid inblandning i dieselolja och blandningar av dieselolja och alkoholer. Ecotraffic har gjort en uppskattning av hur stor andel av bensin- och dieselanvändningen som kan ersättas med biodrivmedel (främst alkoholer), 1. Deras uppskattning är att man kan nå en andel Potential med h änsyn till r åvarutillg ång 83 (KomKom) har i sitt delbetänkande Ny kurs i trafikpolitiken uppgett att man, som en del av ett större åtgärdspaket, måste ha uppnått en andel om , räknat på energiinnehållet, biobränslen om de av MaTs-samarbetet uppsatta målen för reduktion av CO 2 skall kunna uppfyllas, se kapitel 1.4. De av Ecotraffic och även KomKom gjorda bedömningarna anser jag som fullt möjliga sett till potentialen av råvara. Det finns ett flertal tillgängliga tekniker för fullstor produktion/utvinning och konvertering av olika råvaror till alternativa drivmedel. 6.1Utvinning, produktion och konvertering För de drivmedel jag valt att fokusera mitt arbete på finns olika "framställningssätt". Utvinning från befintliga källor, odling/produktion av råvara samt produktion/konvertering av råvara till färdig produkt. För naturgas och propan är produktionsteknik lika med utvinning från naturliga källor, och vid behov rening och uppgradering. Här kan man alltså se gasen som både råvara och färdig produkt. Alternativt betraktar man reningen/uppgraderingen som produktion/konvertering. För propan finns det även en mer renodlad produktionsteknik. Det är när propan fås som en biprodukt från raffinering av råolja. Här kan alltså oljan ses som råvaran. Biogas (rötgas) kräver alltid råvara (organiskt material som avfall, avloppsslam eller grödor) som på olika sätt processas, dvs. jäses under syrefria förhållanden. Här finns det således en produktionsteknik för själva råvaran och en annan produktions/konverteringsteknik för att förvandla råvara till färdig produkt. För metanol och etanol gäller att råvaran kan vara av både fossilt ursprung, dvs. olja eller naturgas, och biobaserat ursprung, dvs. cellulosa eller olika typer av stärkelse eller sockerhaltiga grödor. Metanolen produceras/konverteras från syntesgas (naturgas eller syntesgas från förgasad olja eller förgasad cellulosa). Etanolen däremot, även om framställning från naturgas/syntesgas kan förekomma, 86 Produktions- och konverteringsteknik produceras/konverteras oftast genom jäsning av hydrolyserad cellulosa eller grödor tillsammans med syre. För bränslekomponenterna MTBE och ETBE finns det ytterligare ett konverteringssteg där metanol eller etanol genom reaktion med isobuten bildar de aktuella etrarna. RME och REE slutligen kräver liksom biogas en råvara av biologiskt ursprung, rapsfrön. Råvaran konverteras sedan i ett första steg till rapsolja och därefter i ett andra steg, genom reaktion med alkohol till RME respektive REE. I det följande ges en mycket kortfattad beskrivning av de olika vägarna från råvara till färdig produkt. är naturgas den dominerande råvaran för produktion av metanol. En mindre mängd metanol produceras dock från restoljor, stenkol och brunkol som förgasas. Även deponigas används i begränsad skala. Metanolprocessen börjar med ett steg där råvaran omvandlas till syntesgas. Om råvaran är i fast form rör det sig alltså om ett förgasningssteg. Syntesgas består av kolmonoxid (CO) och väte. Metanol bildas sedan ur syntesgas genom reaktion i närvaro av katalysator och vid förhöjt tryck och förhöjd temperatur. Ofta måste syntesgasen behandlas på olika sätt innan den är färdig för metanolsyntesen. Exempel på behandlinssteg är gasrening, skiftsteg (reglering av förhållandet mellan koloxid och väte) och komprimering (tryckhöjning), 1. Syntesen till metanol är mycket selektiv. Det bildas bara ett par tiondels procent biprodukter som t.ex. högre alkoholer, aldehyder, ketoner, etrar och estrar, 1. Vatteninnehållet i råmetanolen ligger mellan 3–, beroende på råvara och processteknik. Råmetanolen destilleras dock till en nästan vattenfri produkt som innehåller vatten, 1. Ett omfattande utvecklingsarbete har utförts med torv och biomassa som råvara för metanoltillverkning. Några demonstrationsanläggningar finns. Någon kommersiell tillverkning från torv eller biomassa finns dock inte. Moderna, energimässigt självförsörjande anläggningar för produktion av metanol ur naturgas byggs för utbyte av energiinnehållet i den tillförda råvaran. Produktions- och konverteringsteknik 87 anläggningar kan även få ett litet överskott av el för försäljning, 1. För biomassabaserad metanolframställning i energimässigt självförsörjande anläggningar har tidigare ingenjörsstudier indikerat utbyte av energiinnehållet i råvarans torrsubstans med hetvatten för fjärrvärme som enda tänkbara biprodukt. Den traditionella tekniken för metanolframställning har varit från naturgas via omsättning till syntesgas med ånga över katalysator i indirekt värmda tuber. kan GHR (Gas Heated Reactor) tekniken användas. Detta innebär att man inte behöver använda tuber som invändigt är under betydligt högre tryck än utvändigt, vilket är både en teknisk och ekonomisk fördel, 1. Beträffande utvecklingen av olje- och kolbaserade anläggningar för metanolproduktion är situationen relativt statisk. Emellertid har samma förgasningsteknik börjat användas även för elgenerering i kombicykelanläggningar och dylikt med anledning av högre elutbyten samt av miljöskäl, 1. finns det åtminstone en teknik för framställning från torv och biomassa (trä) som kan betecknas som färdig för kommersiell demonstration. Etanol kan framställas på tre olika sätt: *Genom katalytisk hydratisering av eten *Genom förgasning av något kolhaltigt råmaterial och därefter katalytisk syntes *Genom jäsning av enkla sockerarter Katalytisk hydratisering förekommer men är mest intressant för etanol framställning för andra ändamål än motorbränsle. Förgasning och katalytisk syntes är möjlig även för bioråvara. Dock är processen energieffektivare för tillverkning av metanol varför metoden får bedömas vara av underordnat intresse. 88 Produktions- och konverteringsteknik Den för motoretanol mest intressanta metoden är jäsning av enkla sockerarter. Råvarupotentialen är stor. Möjliga råvaror kan indelas i tre kategorier: *Sockergrödor (sockerrör, sockerbetor) *Stärkelsegrödor ( spanmål, majs) Inledningsvis behandlas råvaran för att frigöra de enkla sockerarterna. Därefter används jäst för att jäsa den enkla sockerarten hexos till etanol. Etanolen uppgraderas slutligen genom destillering till etanol. Vill man uppnå en lägre vattenhalt måste destilleringen ske genom tillsats av en tredje komponent då etanolen bildar så kallad azeotrop. I moderna anläggningar tillämpas även molekylsikt för avlägsnande av vattnet. Betydande utvecklingsarbete har lagts ned på processer som kan utnyttja lignocellulosa som råvara för etanolproduktion (jäsning). Cellulosa är i likhet med stärkelse uppbyggt av polymerer av enkla sockerarter. Innan dessa enkla sockerarter kan jäsas till etanol måste de polymera molekylerna friläggas från skyddande lignin och brytas ned till enkla monomera sockerarter. Kemiskt innebär denna nedbrytning en hydrolys. Hydrolys av cellulosa brukar utföras med starka mineralsyror. För att möta dagens krav på energiutbyte och produktionsekonomi utvecklas nya syrabaserade hydrolysförfaranden. pågår utvecklingsarbete för att med enzymer eller bakterier kunna utföra hydrolys av cellulosa. Enzymatisk hydrolys är redan den helt dominerande metoden för stärkelsehaltiga råvaror. Den bakteriella nedbrytningen är dock ännu på grundforskningsstadiet, 1. Lignocellulosa består dels av cellulosa, som huvudsakligen ger hexoser vid hydrolys, dels av hemicellulosa, som ger en stor andel pentoser vid hydrolys. Hemicellulosahalten är låg i barrved men hög i bark och lövved. har man endast kunnat förjäsa hexoser varför barrved föredragits som råvara i nuvarande lignocellulosabaserade etanolprojekt. Detta trots att den är mer svårhydrolyserad. För att förbättra utbytet och ekonomin i processen, särskilt med lövved som råvara, måste etanolutbytet höjas genom förjäsning av även pentoser. Alternativt måste de omformas till förjäsningsbara sockerarter. Arbete pågår med att ta fram nya jästarter med pentosjäsande förmåga. Produktions- och konverteringsteknik 89 CASH-processen har utvecklats i samarbete mellan (, (TVA) och och avser Hydrolys i två steg med utspädd svavelsyra med efterföljande jäsning till etanol. Processen ger även en biprodukt i form av fastbränsle. Processen har utvecklats för framställning av etanol ur lignocellulosa, främst veden i trädrester och avfall som t.ex. sågspån och grot. Ingenjörsstudier över CASH-processen med barrved som råvara indikerar, enligt Stiftelsen () att av råvarans energiinnehåll kan fås som etanol. Därtill kommer fastbränslet som i överskott utöver anläggningens egna behov motsvarar i energitermer. CHAP-processen ( Concentrated Hydrochloric Acid Process) är baserad på hydrolys med stark saltsyra med efterföljande jäsning till etanol. Den ger ett högt etanolutbyte, av energiinnehållet enligt SSEU, men är energikrävande och ger ingen biprodukt i form av fastbränsle. Processen har utvecklats för framställning ur mycket cellulosarika råvaror som t.ex. pappersavfall. Enzymatisk nedbrytning till enkla sockerarter innebär en skonsammare men också långsammare nedbrytning. Riskerna för sidoreaktioner och därmed sockerförluster minskas varför utbytet förbättras, 1. För att ge enzymerna stor angreppsyta måste vedråvaran förbehandlas. Enzymåtgången är dock för svenska förhållanden fortfarande mycket hög vilket påverkar metodens lönsamhet. Resultat från tyder, enligt SSEU, på att man har utvecklat en enzymprocess med bättre lönsamhet. Tekniken utvärderas för svenska förhållanden. D e n enzymatiska processvägen bedöms kunna ge ett utbyte mitt emellan CASH- och CHAP-processen, blir dock utbytet av fastbränsle betydligt lägre. 90 Produktions- och konverteringsteknik 6.4Metyl- och Etyltertiärbutyleter (MTBE och ETBE) Etrar kan framställas av en alkohol och en isoolefin (isobuten, isopenten osv.