sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — *en sammanfattning av vilka regler som myndigheten utfärdat och vilka be-slut som fattats där konsekvenser fö r miljö n uppstått och vilka dessa kon-sekvenser i korthet är, *ekonomiska uppgifter om hur stor del av den totala upphandlingen som varit miljö anpassad eller innefattat miljö krav, *besparingar från miljö arbetet respektive särskilt uppkomna kostnader fö r det. Om myndigheten anser att åtgärder är behö vliga från regeringens sida bö r myn-digheten på sedvanligt sätt redovisa och motivera detta separat tillsammans med nö dvändigt underlag. Myndigheter som har ett formellt sektoransvar för miljön bör utöver vad som gäller för årsredovisningen beakta följande rapporteringsbehov Sådan information inklusive bakgrund och motiveringar bör myndigheten redovisa separat. Informationen bör lämnas i en särskild årlig miljörapport, men det kan finnas motiv att kort beröra frågan i årsredovisningen, t.ex. om särskilda händelser av betydelse inträffat. har till uppgift att bl.a. följa upp och utvärdera det samlade miljöarbetet. Det är därför lämpligt att samråda med om ut-formning och innehåll av sådan årlig miljörapportering som inte ingår i års-redovisningen. Länsstyrelserna bör utöver vad som gäller för årsredovisningen beakta följande rapporteringsbehov Sådan information inklusive bakgrund och motiveringar bör redovisa separat Informationen bör lämnas i en särskild årlig rapport men det kan finnas motiv att kort beröra frågan i årsredovisningen, t.ex. om särskilda hän-delser av betydelse inträffat. Oavsett hur miljö arbetet och resultatet redovisas fö r regeringen bö r alla myn-digheters miljö policy och information om sitt miljö arbete och dess resultat vara lätt tillgängligt fö r allmänheten. ARBETSMILJÖ LAGEN, VERKSFÖ RORDNINGEN, ISO 9000 M.M. Nedanstående krav i ett miljö ledningssystem har en motsvarighet i verksfö rord-ningen (1995:1322) (VF) och i arbetarskyddsstyrelsens fö reskrifter (AFS 1992:6) om internkontroll (IKF). Det finns också en likhet med bestånds-delarna i ett kvalitetssäkringssystem (ISO 9001). Det framgår av myndighetens instruktion eller i särskild fö rordning om verks-fö rordningen är tillämplig på myndigheten. Likheterna mellan systemen gö r det mö jligt att samordna dem. är det viktigt att observera att det finns viktiga skillnader mellan systemen. Verksfö r-ordningen och fö reskrifterna är bindande medan miljö lednings- och kvalitets-säkringssystemen är frivilliga, om inte regeringen beslutat annorlunda. Syftena skiljer sig åt, kvalitetssäkring avser t.ex att tillfredsställa marknadens krav på produkter och tjänster med rätt (inte nö dvändigtvis hö g) kvalitet medan miljö -ledning avser att säkra ö verensstämmelse med policy, miljö lagstiftning och ett miljö arbete som fortlö pande fö rbättras. miljömål, 5 § mål, 8 § detaljerade miljö -mål Organisation av miljö - ning, 18 § fö ljning, 8 § § och 10 § g,8 § Inkö p/leverantö rsbe- Inkö p/leverant åtgärder, 7 § åtgärder, 7 § sion, 13 § i-sion, 14 § sion, 4.1.3 och n,16 § tion, 4.2, 4.5 ning 9 och 13 MODELL FÖ R ATT BEDÖ MA MILJÖ KONSEKVENSER AV BE- SLUTSFÖ RSLAG Konsekvensbeskrivningen ska resultera i en sammanvägd bedömning av fö rsla-gets miljö konsekvenser baserat på nedanstående. Innebär fö rslaget att påtagligt negativa miljö effekter kan uppstå ska det finnas en motivering till varfö r fö r-slaget ändå läggs fram. I den sammanvägda bedömningen bö r också ingå att redovisa om fö rslaget kan komma att utgö ra hinder fö r någon att miljö anpassa sin verksamhet, om det ris-kerar att långsiktigt låsa inriktningen på miljö arbetet samt om några medvetna ö verväganden eller fö rsö k i så fall gjorts fö r att få fram ett fö rslag som kan sti-mulera utvecklingen åt ett från miljö synpunkt mer positivt håll. Utgångspunkter fö r bedömningen av miljö konsekvenser, transporter om transporterna på väg, till sjö ss, med tåg eller flyg kan komma att minska eller ö ka om energifö rbrukningen fö r transporter kan komma att minska - påverkan på utsläpp och buller energi (undantaget transporter) -om fö rbrukningen av energi kan komma att minska eller ö ka hur fö rändringen i så fall fö rdelas på olika energikällor (el, gas, olja, kärn-kraft, fasta bränslen av olika slag) -om en kretsloppsanpassning (återanvändning av vara eller återvinning av material, avgiftning av varor och produkter från kemikalier) kan komma att gynnas eller missgynnas -om mängderna alstrat avfall kan komma att minska eller ö ka -vilka avfallstyper (miljö farligt avfall, konventionellt avfall, kärnavfall) som kan komma att påverkas biologisk mångfald (flora, fauna, naturligt genetiskt material) - om skyddet av den biologiska mångfalden fö rbättras eller fö rsämras -om tidigare oexploaterade markområden, riksintressen eller andra områden av betydelse fö r miljö n kan komma att tas i anspråk eller påverkas naturresurser (undantaget energi, marknyttjande, biologisk mångfald) -om fö rbrukningen av naturresurser som inte är fö rnyelsebara (t.ex. malm och naturgrus) kan komma att minska eller ö ka ö vriga utsläpp och buller (ej transporter och energi) -om utsläppen av miljö påverkande ämnen till mark, luft och vatten kan komma att minska eller ö ka -om bullret i samhället kan komma att minska eller ö ka -om något av ovanstående påtagligt kan innebära men fö r människors hälsa EMAS, STANDARDER, ACKREDITERING OCH CERTIFIERING Befintliga standarder och andra miljöledningssystem Den internationella standardiseringsorganisationen (ISO) har utarbetat fö rslag till internationella standarder fö r miljö ledning. Dessa kommer att betecknas ISO 14001 och ISO 14004. Standarderna utgö r hjälpmedel fö r att infö ra, bygga upp och behålla ett integrerat miljö arbete i verksamheten. ISO-standarderna är tillämpbara i alla typer av organisationer och oavsett verksamhet. I miljö ledning ingår miljö revision som ett moment. ISO har fö rslag till standar-der även fö r miljö revision. Dessa kommer att betecknas ISO 14 010 -12. Ovan nämnda standarder beräknas vara klara och går att kö pa hos All-männa standardiseringsgruppen (STG) - adress och telefon i bil 15. ISO kommer också att ta fram standarder fö r miljömärkning, utvärdering av resultatet av miljö arbetet, livscykelanalyser, termer och begrepp samt miljö -hänsyn vid produktstandardisering. I fö rordningen (EEG 1836/93) om frivillig miljö ledning och miljö revision har EU reglerat bl.a. hur miljö ledning kan byggas upp. Fö rordningen är till-lämplig på tillverkningsindustri, gruvor, energi- och avfallsanläggningar samt avloppsreningsverk, men kan användas som mall vid uppbyggnaden av miljö -ledning. Fö rordningen går att kö pa hos - adress och telefon se bilaga 15. Ackreditera innebär i korthet att skriftligt styrka befogenhet eller kompetens fö r att utfö ra en viss uppgift eller tjänst. Certifiering betyder i sammanfattning att skriftligt intyga att en produkt, process eller tjänst ö verensstämmer med ställda krav. En myndighet kan bli certifierad mot ISO 14 001 av ett ackrediterat certifie-ringsorgan och får då ett certifikat (intyg) på att standarden är uppfylld. Certi-fieringen kan avse verksamheten i dess helhet eller vissa delar av den. Certifiering är ett sätt fö r myndigheten att gö ra sitt miljö arbete trovärdigt infö r allmänhet, kunder och andra. Ackreditering är ett sätt att stärka certifieringens trovärdighet eftersom det är mö jligt fö r vem som helst att genomfö ra en certifiering. Den myndighet som väljer att certifiera sitt miljö ledningssystem bö r vara klar ö ver att detta ställer långt stö rre krav på resursinsatser, detaljutformning av och omfattning på systemet än vad som framgår av denna skrift. I de fall myndig-heten anser att en certifiering är behö vlig bö r myndigheten fö rst sätta sig in i vad som fordras, kortsiktigt såväl som långsiktigt med syftet att väga nyttan av en certifiering mot kostnaderna fö r densamma. Att myndigheten bygger upp en fungerande miljö ledning är viktigare än att systemet fö r den blir certifierad, men det kan finnas särskilda skäl som motiverar en certifiering. Styrelsen fö r teknisk ackreditering (SWEDAC) är en svensk myndighet som bl.a. ackrediterar certifieringsorgan och bedriver tillsyn ö ver dem. Organet kan vara ackrediterat i ett annat land, men ska då stå under SWEDACs tillsyn när det verkar i . I kan endast fö retag bli ackrediterade och SWEDAC kan informera om vilka dessa är. Adressen till SWEDAC finns i bilaga 15. En skrift om vad en statlig myndighet ska gö ra innan beslut fattas om nya eller ändrade fö reskrifter och allmänna råd. , RRV 1995:18. + 20o C - men hur? Miljö anpassad effektiv uppvärmning. 9000 goda råd - att bygga kvalitetssystem i fö retag. Institutet fö r verkstads-teknisk forskning. - en sammanfattning. , Volym III, Miljö - och naturresursdepartementet, 1993. Aktionsplan fö r biologisk mångfald. Avropsavtal fö r statlig inkö pssamordning. Kemikalieinspektionen i samråd med och Arbetarskyddsstyrelsen. Beställarnas krav styr utvecklingen. En studie om teknikupphandling, 1993. BS 7750 - Implementing the Standard and the EC Eco-management scheme. B. Rothery, 1994. Det militära fö rsvaret och miljö n. Fö rvarsmakten . Det miljö anpassade kontoret. Det miljö vänliga departementet. Miljö vårdsberedningens rapport 1994:8. En metod fö r att uppskatta kemikalie- innehållet i elektronikprodukter. Kemikalieinspektionen, pm nr 8, 1994. Hur ska må . Inkö parens miljö handbok. Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen. Betänkande av miljö vårdsberedningen, SOU 1996:112. Miljö analys av . Läns-styrelsen i län, 1994. Miljö hänsyn vid upphandling enligt lagen om offentlig upphandling. Svenska kommunfö rbundet, 1992. lagpärm (halvårsvis uppdatering). Miljö ledning, Environmental management systems - Specification with guidance for use (ISO/DIS14001). Remiss nr 1537, STG 1995. Miljö ledning, Environmental management systems - General guidelines on principles, systems and supporting techniques (ISO/14004). Remiss nr 1538, STG 1995. Miljö ledning, Guidelines for environmental auditing - General principles (ISO/14010:1995); Guidelines for environmental auditing - Audit pro-cedures - Auditing of environmental management systems (ISO/14011:1995); Guidelines for environmental auditing - Qualification criteria for environmental auditors (ISO/14012:1995). Remiss nr 1539, STG 1995. Fö rteckning ö ver mål fö r miljö arbetet beslutade av riksdag och regering /96, 4483 (årlig uppdate-ring). Miljö n vårt gemensamma ansvar. Regeringens Skr 1994/95:120. Miljö politikens principer - SOU 194:133. Myndigheter inom den statliga redovisningsorganisationen samt ansvars-områden fö r revision. RRV 1994:28, 1994. Naturmiljö n i siffror. Offentlig upphandling med miljö hänsyn. Kemikalieinspektionen i samråd med och Arbetarskyddsstyrelsen. Proposition 1984/85:127 om program mot luftfö rorening och fö rsurning. Proposition 1985/86:3 med fö rslag till lag om hushållning med naturresurser m.m.. Proposition 1987/88:85 miljö politiken infö r . Proposition 1989/90:146 livsmedelspolitiken, B11 miljö fö rbättrande åtgärder i jordbruket, B12 landskapsvårdande åtgärder. Proposition 1990/91:90 en god livsmiljö . Proposition 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan. Proposition 1992/93:180 om riktlinjer fö r en kretsloppsanpassad samhällsut-veckling. Proposition 1992/93:226 om en ny skogspolitik. Proposition 1992/93:180 om riktlinjer fö r en kretsloppsanpassad samhällsut-veckling. Proposition 1993/94:111 med sikte på hållbar utveckling. Proposition 1993/94:163 riktlinjer fö r en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället - åtgärder fö r att minska riskerna med Proposition 1993/94:215 handlingsplan mot buller. Proposition 1994/95:119 vissa åtgärder mot utsläpp av fö rsurande ämnen och andra luftfö roreningar. Proposition 1995/96:125 Å tgärder fö r att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Proposition 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med fö rslag till riktlinjer fö r den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r /96, m.m.. (EEG) nr 1836/93 av den miljö -revisionsordning. gemenskapernas officiella tidning 168/1, . Samhällssektorernas ansvar fö r miljö n. , 1996. Sammanställning av lagar, fö rordningar, fö reskrifter råd om kemikalier. miljö utred-ningen, SOU 1996:23. Rapport 4461 (årlig utgivning). M95/2270/8, Statskontoret dnr 178/95-5. Å tgärder mot buller i fjällområden och skärgårdar. Regeringens skrivelse 1993/94:175 501 15 BORÅ S