sou · GKB392 · 1997-01-01 00:00:00 — Detta gör att även utländska pro- gramvaruföretag som inte har problem med nationella tecken, har anledning att an- vända MIME. En förbättring sker nu genom att SUNET (svenska universitetsnätet) antog MIME- standarden . Statskontoret har också gett samma rekommendation. Statskontoret rekommenderas även X.400, som är en mer omfattande standard lämpad för att knyta ihop olika företagsinterna nät. X.400 är också EU:s första rekommendation. Den snabba utvecklingen av Internet gör att X.400 har en måttlig spridning. Kostnaderna för denna lösning är också högre än Internet/MIME. Möjligheterna att uppnå god säkerhet är dock bättre med X.400. Troligen kommer Internet med MIME att bli den helt dominerande tekniken för att hantera elektronisk post mellan olika myndigheter, organisationer Detta kommer att leda till en ökad användning av e-post för extern kommunikation, där den kommer att konkurrera främst med fax, men även med tele- foni och brev. Ett problem för e-postanvändare är att det inte finns några bra kataloger med e- postadresser. Utredningsarbete pågår för att ta fram en nationell sådan katalog. Det finns en ISO-standard för e-postkataloger (X.500) som också har rekommenderats av Statskontoret. 5.1.3News (nyhetsgrupper) News är ett elektroniskt konferenssystem som funnits på Internet. I News kan man ta del i olika nyhetsgrupper. News (nyhetsgrupper) var, innan WWW slog igenom, tillsammans med e-post, telnet och ftp den dominerande användningen av Internet. News skiljer sig från e-post genom att ett inlägg kan läsas av vem som helst. En nyhetsgrupp är en sändlista med personer som är intresserade av ett visst ämne. Det är möjligt att abonnera på en viss nyhetsgrupp och då får man all e-post inom denna grupp till sin egen brevlåda. En annan metod är att gå in och läsa de inlägg som är intressanta via en s.k. newsserver, dvs en dator som lagrar en mängd olika nyhetsgrupper. Svar på olika inlägg kan antingen göras till nyhetsgruppen eller direkt till adressaten. Antalet nyhetsgrupper är mycket stort (över 7000 ämnesområden) och nyhetsgrup- perna är därför svåra att överblicka. Inom vissa nyhetsgrupper är diskussionen kao- tisk, medan den i de vetenskapligt orienterade grupperna kan hålla hög klass och styrs av en moderator (dvs. en slags ordförande). har det blivit möj- ligt att söka i nyhetsgrupper via olika WWW-servrar. Tjänsten är i många fall gratis och gör det möjligt att på ett enkelt och snabbt sätt finna intressanta inlägg. Antalet inlägg som direkt berör svensk miljöpolitik är ringa i den internationella de- len av nätet, men för forskare och för dem som sysslar med internationella frågor finns intressant information att hämta. Det finns ett svenskspråkigt undernät kallat swenet, men där finns ingen diskussion om miljöfrågor. Ett datorstött konferenssystem utgörs av en databas av meddelanden, uppdelad på olika aktiviteter ("möten") över olika ämnen där kommunikationen inte sker i realtid (dvs. inte sker ). Användarna kan lägga in meddelanden i möten och läsa vad andra har skrivit. Mötet kan därmed bli ett medium för diskussion mellan delta- garna. Konferenssystem är alltså även de ett medel för "gruppkommunikation". Ob- servera att alla gruppdeltagarna inte behöver vara med , som vid vanliga möten. Deras meddelanden lagras i datorn, och kan läsas . Var och en kan delta som passar. En distributionslista eller ett konferenssystem fun- gerar oftast som ett diskussionsforum och ett medel för erfarenhetsutbyte mellan medlemmarna. Mindre, slutna grupper kan fullgöra funktioner jämförliga med sam- manträden, arbetsgrupper och studiecirklar. Ett konferenssystem medger en någorlunda överblickbar diskussion, som kan inne- hålla såväl privata som offentliga delar. En vanlig teknisk lösningen är First Class som vuxit starkt . finns det flera publika First Class servrar i . De mest kända är , Miljödialogen och Idgonline. Flera politiska partier använder sys- temet för såväl intern som extern kommunikation. Kostnaderna är måttliga. Använda- rens program (klienten) är gratis och kan enkelt installeras på en PC eller Macintosh. Programmet fungerar bra även med långsamma telefonmodem, men kan också an- vända uppkoppling via Internet och TCP/IP. Gränssnittet är enkelt att lära sig och eftersom all hantering av post och bilagor sker på ett enhetligt sätt är det lätt att debat- tera och utbyta information. Det är endast möjligt att nå en server åt gången. Olika servrar kan dock kopiera in- formation mellan sig, s.k. replikering. Det är ändå en mycket stor begränsning i för- hållande till WWW-tekniken där man kan hoppa mellan olika datorer utan besvär. Den snabba utvecklingen av WWW-tekniken och de sjunkande anslutningskostna- derna till Internet kan medföra att intresset för First Class stagnerar eller minskar. Systemet har dock fördelar när målgruppen är väldefinerad och den låga inträ- deskostnaden är också viktig när användarna har små resurser. Konferenssystem kommer att finnas allmänt tillgänglig på Internet . Några centrala funktioner i dessa system är: ·Utbyte av meddelanden, via vanlig e-post och/eller webklient, som kan bestå av text, bild, ljud, animation, video, formulär m.m. ·Ett flertal areor i datorn, som kan kallas för aktiviteter. En aktivitet består dels av ett antal meddelanden, dels av ett antal personer, medlemmar i aktiviteten. Med- lemmarna kan ha olika roller, som organisatör, medlem med skrivrätt, medlem med bara läsrätt o.s.v. En aktivitet kan också vara förenad med ett stickordsregis- ter, med speciella automatiska agenter, med speciella meddelandeformat m.m. ·Nyhetskontroll, varmed menas en mekanism för användare att enkelt hitta de meddelanden som är nya (ännu inte lästa) för just dem. ·Att lästa och olästa meddelanden organiseras i en struktur som underlättar för an- vändaren att överblicka dem. Centralt i denna struktur är att meddelandena grup- peras i en aktivitet i taget. Men även inom aktiviteter kan meddelanden sorteras t.ex. i konversationer (serie, eller egentligen en trädstruktur, av meddelanden som är svar på varandra direkt eller indirekt). Det finns också andra mycket kraftfulla konferenssystem eller grupprogram, där Lo- tus Notes är marknadsledande, för användning inom organisationer. Kostnaderna är relativt stora och det är inte troligt att dessa system får någon betydelse för att sprida miljöinformation eller miljödata till större grupper. Datorstödda konferenssystem är hjälpmedel för utbyte av information mellan männi- skor med hjälp av datorer. Användarna lämnar skriftliga bidrag, som lagras och kan läsas av andra användare som passar dem bäst. Denna typ av system kan användas för distansundervisning på många sätt. För sådan undervisning, där ett viktigt mål är att lära eleverna att tänka, resonera och formulera sig skriftligt om ett ämne, kan hela kursen ske genom konferenssystem, med olika grupper i systemet för olika uppgifter, för frågor till läraren o.s.v. Vid kurser som ges via distansundervis- ning, t.ex. via videoföreläsningar, kan konferenssystem användas för diskussion av ämnet mellan elever och med läraren efter föreläsningarna. Vissa funktioner i ett kon- ferenssystem kan göra programvaran mera lämplig för distansundervisning. CD-rom är en utmärkt teknik för att distribuera stora mängder information/data som är någorlunda stabila över tiden. Det är möjligt att kombinera text och bilder med ljud och video. Kombinationen av text/bild/ljud/rörliga bilder kallas multimedia och ut- vecklas främst av den kapitalstarka spelindustrin. Detta är en enorm marknad som gör att en fortsatt snabb utveckling kan förväntas. Den stora lagringskapaciten gör det möjligt att använda avancerad grafik. Interaktiva tillämpningar kan skapas. Lagringskapaciteten på skivorna är vilket motsvarar 10 000 tryckta textsidor eller ca papper med text. En ny standard för lagring av data på CD-skivor har fastställts. Det enklaste formatet medger lagring av 5 Gb (5 ) och det mest avancerande formatet medger lagring av 18 Gb, vilket motsvarar 13000 disketter. Den nya tekniken väntas vara ute på markna- den . CD-rom kan få två användningsområden inom miljöarbetet. Det ena är publiceringen av referensmaterial, den andra är pedagogiska hjälpmedel. Det finns flera olika CD-skivor med lagar och författningar. Andra tillämpningar är publicering av geografisk information av olika slag. Dessa tillämpning kan få en mindre betydelse då kostnaderna för snabb datakommunikation förvän- tas minska ytterligare. Läroböcker på CD-skivor kommer säkerligen att bli vanliga. Multimedia gör det möjligt att ta fram interaktiva tillämpningar som spel och andra pedagogiska hjälpmedel. Miljövårdsberedningen har redan testat i olika sammanhang. I samband med introduktionen av i våra svenska kommu- ner utarbetades en vägledning (SOU 1994:128). Detta var den första statliga utred- ning som kunde kompletteras med en som på ett interaktivt sätt presente- rade utredningens budskap. presenterades Miljövårdsberedningens andra . Detta är en samproduktion med Boplats -96 med titeln . Denna kommer att finnas som en bilaga till den nationalrapport som presenterar vid i . 5.4Geografiskt informationssystem (GIS) GIS är ett namn för olika datorprogram som gör det möjligt att hantera lägesbunden information. Utvecklingen har dominerats av ett antal stora system som krävt omfat- tande utbildning och stora investeringar. Kopplingen till kartografisk utveckling har varit stark. finns det ett ökande antal relativt billiga programvaror som gör det möjligt att utnyttja tekniken med en vanlig persondator utan att ha en omfattande utbildning. kommer enkla GIS-program att bli nästan lika vanliga i mil- jövårdares datorer som olika kalkylprogram. I vissa fall blir det en del av kalkylpro- grammen. Det finns GIS-program där alla data lagras i en generell databas. Men i många system används en specialiserad hantering av geografiska objekt medan annan information (attributdata) lagras i generella databaser. Miljödata är i första hand attributdata och kan därför hanteras i vanliga databaser för att sedan kopplas till geografiska objekt under analysen. Som tidigare påpekats är det en viktig kvalitetsfråga att olika använ- dare använder samma geografiska objekt. Detta gör att god tillgång till digitala geo- grafiska data är av stor betydelse för ett effektivt miljöarbete. Flera olika GIS-program kan användas i miljöarbetet och det finns ingen anledning att försöka standardisera valen av programvara. Det är däremot mycket viktigt för miljöarbetet att arbetet med att skapa datamodeller och överföringsformat för land- skapsinformation når framgång . IT har revolutionerat fjärranalystekniken från flygbilder till de mest avancerade sa- tellitsystemen. Tillsammans med utvecklingen av digitala mätinstrument och instru- ment för positionsbestämning med GPS (ett system med satelliter kompletterade med marksändare som gör det möjligt att bestämma positionen med hög noggrannhet) har detta medfört ett mycket stort flöde av miljöinformation. Informationsmängderna är mycket stora och trots den snabba tekniska utvecklingen uppstår problem med att lagra alla data som produceras. Inom många områden har utvecklingen varit teknikstyrd och de praktiska tillämp- ningarna har utvecklats i en långsammare takt, delvis beroende på höga kostnader och stora kompetenskrav. Kraftfulla persondatorer har tillräcklig kapacitet för att lagra och hantera fjärra- nalysdata tillsammans med annan lägesbunden information. Om priserna på data börjar sjunka och tillgängligheten till data ökar finns det många tänkbara tillämp- ningar. Trots den stora mängden av fjärranalysdata finns det enligt Miljödatautred- ningen (SOU 1994:125) få exempel på hur sådana data använts i det operativa miljö- arbetet. Enligt utredningen kan tillgängligheten förbättras bl.a. genom att: ·kvalitetskontroll och lagring av mätdata (ursprungsdata) sker nära källan hos dem som genererar data och som har kunskap om mätmetodiken ·elektroniska nätverk, och andra effektiva men billiga distributionsme- dia utnyttjas i högre grad praktisk försöksverksamhet stimuleras där flera, gärna internationella, organisationer ingår och där olika datatyper används och integreras. 6 Exempel på hur informationsteknik används för att förmedla miljöinformation Länsstyrelserna startade en gemensam webserver (). har det också vuxit fram ett antal olika länsservrar som alla kan nås via den gemensamma servern. Det finns numera även en intern webserver för samarbetet mellan länsstyrelserna. På denna dator finns internt material som olika former av arbetsmaterial. Många län planerar också att använda WWW-tekniken för intern information. Inom länsstyrelsernas miljövårdsenheter blev datorer allmänt tillgängliga i samband med att det s.k. KRUT-systemet infördes kring 1990. har anslut- ningar till länsstyrelsernas nätverk och kan därför utnyttja detta för att sprida infor- mation, inklusive handböcker och datorprogram som distribueras via den interna webservern. Dataöverföringar till kommunerna har dock varit problematisk. Internet bör dock snart kunna fungera som en brygga mellan länen och kommunerna. Länsstyrelserna har de tekniska förutsättningarna för att utnyttja Internet och annan informationsteknik i miljöarbete. Kompetensen är dock mycket ojämn mellan länen. Det kommer att ta tid innan tekniken utnyttjas fullt ut i alla län. Många län ser den moderna informationstekniken som ett medel till att utveckla och effektivisera arbe- tet. antog en IT-strategi, se bilaga 11.5. öppnade verket en egen WWW-server () och publicerade sin första CD-skiva innehållande de viktigaste författningarna på miljöområdet. Ver- ket har en väl fungerande e-post, internt och externt. Med de satsningar som görs inom kommer det att finnas goda förutsättningar att verket kan få en ledande roll när det gäller att utnyttja IT för att förbättra miljöarbetet. är National Focal Point inom EIONET, vilket innebär ett särskilt ansvar för att rapportera miljödata till EEA och att bygga upp de datanätverk som behövs för dessa uppgifter. Miljödialogen är en kommunikationsplats för folk som arbetar med miljöfrågor och utgörs av en elektronisk konferens som kan nås via telefonmodem och Internet. I MiljöDialogen finns diskussionsforum, databaser, kalendarium m.m. Det finns ett stort antal olika konferenser att tillgå, se bilaga 10.4. Organisationer, företag, myn- digheter m.fl. som vill informera om sin verksamhet och organisera sin kommunika- tion, kan starta egna avdelningar. Miljövårdsberedningen har en egen konferens där olika versioner av denna utredning har publicerats. MiljöDialogen startades på initiativ av en projektgrupp i q2000. q2000 är en ung- domskampanj som stöds av (juridisk huvudman). MiljöDia- logen drivs numera i samarbete mellan Stiftelsen och . Miljödialogen speglar en del av de diskussioner som förs på rekt, som är en annan öppen First Class-server. upplåter informationstjänsten för informationsspridning och erfa- renhetsutbyte för alla inom den kommunala sektorn utan annan kostnad än för kom- munikationen. Intresset har varit stort och inom bland annat miljöområdet pågår en livlig diskussion. har en internationellt sett stark position inom fjärranalys med inriktning mot det markbundna systemet för datamottagning, databearbetning samt uppbyggnad av användarbaserade informationssystem. Miljödatacentrum i har till uppgift att producera och ajourhålla miljödataba- ser, utveckla nya databaser i samverkan med uppdragsgivare samt bedriva miljööver- vakning med fjärranalysteknik. Det ingår som en del i det nyetablerade . Miljödatacentrum är ett s.k. European Topic Center (ETC) med uppgift att ansvara för uppbyggnad, underhåll och drift av EU:s databaser inom projektet land cover. Aktuell geografisk information behövs i miljöarbete och i fysisk planering, t.ex. översiktsplanering och regionplanering. Inte minst för miljöaspekterna av en sådan planering är behovet stort av kontinuerliga data, som täcker stora områden. Detta innebär att alternativet med satelliter som datakällor blir allt intressantare. Miljödata- centrum ska hjälpa användare av miljödata att utnyttja den enorma informations- mängden från dagens och morgondagens satelliter. Ett antal databaser av hög kvalitet som uppdateras så ofta som möjligt ska finnas tillgängliga i . Många använda- re förväntas koppla upp sig direkt mot miljödatacentrum för att ta del av informatio- nen. Inom ramen för riksskogstaxeringen, ståndortskarteringen, den nationella övervak- ningen av jordbruksmark, sjöar och vattendrag samt Artdatatabankens verksamhet produceras stora mängder miljödata vid SLU. För koordination av SLU:s verksamhet med den vid andra nationella och internationella organ har fr.o.m. 1996-04-01 bildats SLU Miljödata. SLU Miljödata kommer att ledas av en styrelse med företrädare för , , , Statens veterinärmedicinska an- stalt och större berörda program vid SLU. SLU Miljödata skall enligt sin instruktion verka för: ·att insamlingen av miljödata samordnas inom SLU, ·att analys av miljödata genomförs i ökad omfattning och samordnas inom SLU, ·att miljödata och information av hög kvalitet och aktualitet görs lätt tillgängliga via datornät inom ramen för en SLU-gemensam profil, ·att information om miljöns tillstånd och förändring på lämpligt och effektivt sätt förmedlas till intressenter och allmänhet inom ramen för en SLU-gemensam profil, ·att stöddata i form av digitala kartdatabaser, observationsserier, anskaffas, underhålls och görs internt tillgängliga på ett lämpligt och kostnadseffektivt sätt, ·att utveckling av metoder och system för insamling, analys och presentation av miljödata och -information stimuleras och vid behov samordnas inom SLU, ·att svara för kontakter och samordning med aktörer och intressenter inom området både inom och utom landet, att katalysera informationsutbyte och samspel mellaniljöövervakningsrelaterade enheter inom SLU, ·att analysera utbildningsinsatser inom miljöövervakningsområdet. EEA:s () webserver () kommer att få en nyckelroll när det gäller att göra information från EEA allmänt tillgänglig. Den kommer också att vara ett nav för samarbetet inom EIONET (European Envi- ronmental Information and ). EIONET ska utvecklas till ett eu- ropeiskt nät för insamling, analys och spridning av data samt information om miljön. De viktigaste beståndsdelarna, förutom EEA i , är ETC (European Topic Centers) som samordnar arbetet för ett visst tema som sötvatten eller hav och NFP (National Focal Points) som för del är . EIONET håller på att bygga ett eget datanät som använder samma teknik som på Internet och kommer att vara anslutet till Internet för vissa tjänster. finns följande information tillgänglig: ·EEA:s uppdrag och planer ·EEA:s produkter och service ·organisation och personal på EEA ·länkar till andra intressanta webservrar. När andra delar av EIONET startar sina webservrar kommer allt mer information att kunna hämtas från olika delar av . De olika ETC kommer att få en viktig roll. EEA håller på att utarbeta riktlinjer för hur information ska presenteras på nätet. Varje deltagare i EIONET ska rapportera till EEA i vilka webtjänster som finns tillgängliga. Utvecklingen av webtekniken inom EIONET kommer att få stor betydelse för hur svensk miljöinformation görs tillgänglig för utlandet. För att undvika dubbelarbete bör största möjliga samordning med EIONET eftersträvas när svensk miljöinforma- tion görs tillgänglig på Internet. Environmental () i har som mål att tillhandahålla miljöinformation med den omfattning och kvalitet som behövs för planering och beslutsfattande. ERIN-programmet är ett samarbete mellan aktörer som är intresserade av miljöinformation och effektiva beslut. Nätverket ska- pades 1989 efter beslut av premiärminister. För att uppnå sitt mål använder den modernaste informationstekniken. En hel- täckande bild av miljö blir tillgänglig via det nät som byggs upp med data från många discipliner: geografi, ekologi, arkeologi, taxonomi, geologi och mil- jöövervakning. Materialet används för policybeslut som miljökonsekvensbeskriv- ningar och strategier för hållbar utveckling, forskning och undervisning. är ett omfattande nätverk som förefaller innehålla data av hög kvalitet. Ambi- tionerna och omfattningen är i nivå med EIONET och det finns 15 olika delpro- jekt. har utvecklat egna datamodeller och standarder för publicering. Det finns också en databaskatalog som är sökbar via Internet. Katalogen är mycket omfattande, men innehåller bara beskrivningar av dataset och beställningar måste göras på vanligt sätt. De flesta relevanta lagtexter finns också tillgängliga via Internet och kan hämtas hem över nätet. Det finns en katalog med mer än 1 miljon poster som innehåller ob- servationer av olika djur och växter. Data kommer från olika museer, herbarier och inventeringar. Sökresultaten redovisas på kartor och tabeller som sedan kan hämtas hem via Internet. Copyright ligger kvar hos den institution som har originaldata. är ett imponerande nätverk för miljöinformation och bör kunna fungera som en inspirationskälla för arbetet här hemma. Great () är ett samarbetsprojekt mellan myndighe- ter och organisationer kring de i och , för att skapa en plats med all information om ekonomi, miljö, hälsa, turism och evenemang. GLIN- medlemmarna har länkar till varandra. Oavsett var sökning börjar kan man finna all information inom GLIN. GLIN startade och sponsras numera bl.a. av EPA (ungefär Naturvårds- verk), stiftelsen och . Inriktningen har varit att skapa länkar mellan befintligt material. GLIN har inte lika höga ambitioner som när det gäller att skapa egna standarder för presentation eller att skapa heltäck- ande databaser. var det drygt 10 000 besök hos GLIN:s centrala server (). överskred antalet besök 100 000 . Projektet arbetade inledningsvis mycket med utbildnings- frågor. var informationsförmedling via e-post och nyhetsgrupper en viktig del av verksamheten. har WWW-tekniken blivit allt viktigare. Projektet hade fram kostat . 7 Överväganden om informationsteknik och miljöarbete 7.1IT är en teknik för dagens miljöarbete Miljöarbetet engagerar allt fler personer från skilda verksamheter. Miljöpolitiken bygger i ökande grad på att olika aktörer tar egna initiativ för en bättre miljö utifrån sina kunskaper och sin situation såsom nu sker i arbetet med lokala Agenda-21. En ökad tillgång till bra data och information om vår miljö är en förutsättning för att denna utveckling ska leda till ett effektivt miljöarbete. Utvecklingen av datornätverk som Internet gör att tids- och rumsaspekten på vårt sätt att arbeta förändras. Det är möjligt att öka informationsutbytet mellan olika aktörer utan stora kostnader, oberoende av var de olika aktörerna befinner sig och vilken tidpunkt det är. Detta gör det möjligt att bygga nya platta och demokratiska organisationsformer där många människor kan dela på data och information, samt förmedla sina egna synpunkter. Ökad tillgång till miljöinformation ger ett bättre miljöarbete om användarna har en grundutbildning i miljöfrågor som gör att de kan koppla den nya informationen till andra kunskaper och sätta in den i ett större sammanhang. Vidare måste forskning, miljöövervakning och annan verksamhet ha tillräckliga resurser för att producera miljöinformation av hög kvalitet. Endast då kan den nya informationstekniken bli ett medel för ett bättre miljöarbete. 7.2Organisatoriska och ekonomiska förutsättningar Informationstekniken har lett till stora förändringar i hur miljömätningar utförs, hur data lagras och sedan bearbetas. Det färdiga informationsmaterialet hanteras normalt med digital teknik ända fram till tryckeriet. Ärendehandläggningen inom myndighe- ter och företag har effektiviserats med hjälp av informationsteknik. Dessa förändring- ar fortgår och det som sker inom miljöområdet skiljer sig inte väsentligt från andra verksamheter.