sou · GKB3158d2 · 1997-01-01 00:00:00 — , N (1996), "and Union 1985-96", Cooperation & Conflict 31. Pissarides, C (1996), "The for Labour Market Flexibility in European Economic and Monetary Union ", underlagsrapport till . Portes, R (1996), "Implementing EMU", 86, Papers and Proceedings, maj. Preparations for Stage 3 of Economic and Monetary Union: Progress report by the Council to Concil in (1996), 7940/96, , bilaga 1 till Europeiska rådets slutsatser från , . Raaum, O (1993), "Paaverker finansieringen av A-kassene utfallet av lønnsforhandlingene", Bilaga till Ersättning vid arbetslöshet, betänkande från utredningen om en n y arbetslöshetsförsäkring, SOU 1993:52. Rabinowicz, E (1996), EU:s jorbrukspolitik och bönderna i öst, 's Report (1995), , . Regeringens proposition 1994/95:19, medlemskap i den europeiska unionen, , . Regeringens proposition 1995/96:150, , . Regeringens proposition 1995/96:222, , . Regeringens proposition 1996/97:1, , . och prisstabiliteten (1993), Rogoff, K (1985), "The Optimal Degree of Committment to a n Intermediate Monetary Target", of Romer, C D & D H Romer (1994), "What Ends Recessions?" NBER Macroeconomics Annual 9, , , . , A (1963), Varför demokrati?, , . , B (1992), Den korporativa staten. Intresseorganisationer och statsförvaltning i svensk politik, , . Roubini, N & J (1989a), "Political and Economi c Determinants of Budget Deficits in the Industria l Democracies", 33. Roubini, N & J (1989b), "Government Spendig and Budget Deficits in the Industrialized Countries", Economic Policy 8. , J D & H J Shatz (1994), "Trade and in U.S . Manufacturing", Brookings Papers on Economic Activity 1. Sala-i-Martin, X & J (1992), "Fiscal Federalism an d Optimum Currency Areas: Evidence for Europe from th e ", i Canzoneri, M m fl (red), Establishing a : Issues in Europe and Lessons from the U. Sandholz, W (1996), "Membership Matters: Limits of th e Functional Approach to European Institutions", Journal of Common Market Studies 34. Sannerstedt, A (1992), Förhandlingar i , , . Sannerstedt, A & M (1994), Den moderna demokratins problem, , . Sbragia, A (1996), "Environmental Policy: The ´Push-Pull´ o f Policy-Making", i , H & W (red), Policy- Making in Union, , , H (1996), "Monetary Union and Publi c Opinion in Union", underlagsrapport till EMU- utredningen. Scholz, J K (1996), "In-Work Benefits in the : Th e Earned Income Tax Credit", 106. Sellin, P (1996), "Risk-Related Return P remia in the Swedish Term Structure", , Riksbank , . , H (1992), ekonomiska karta, SNS, . , M (1993), Coalition Politics and Parliamentary , , G (1977), "The Exercise of International Civil " , Cooperation and Conflict 12. SNU (1995), Dansk og europæisk sikkerhed, Det sikkerheds- o g nedrustningspolitiske udvalg, . Socialdemokraterna och EMU. Ett diskussionsmaterial (1996), Socialdemokratiska arbetarepartiet, . SOU 1990:44, Demokrati och makt i . SOU 1993:14, EG och våra grundlagar. SOU 1994:12, Suveränitet och demokrati. Spaventa, L (1996), "A Survey of the Issues and Proposals" , uppsats till CEPR/, Monetary Co-Existence in Statskontoret 1996:7, EU-medlemskapets effekter på svensk statsförvaltning. Samordning, organisation och arbetsformer i statsförvaltningens EU-arbete, . Stenelo, L-G (1972), Mediation in International Negotiations, Stenelo, L-G (1984), Critic, Stenelo, L-G (1990), "Den internationaliserade demokratin ", i , G & L-G Stenelo (red), Makt och internationalisering, , . Stenelo, L-G (1991), "Demokratisk politik oc h internationalisering", i , J P (red), Svensk demokrati i förändring, , . Stenelo, L-G (1994), Parlamentet och den internationaliserade demokratin, föredrag vid öppnande den 4 oktobe r Stenelo, L-G (1996), "Bargaining Democracy and Counse l Strategy", i Stenelo, L-G & M (red), The Bargaining Democracy, , . Sundelius, B (1983), "Coping with Threats", i Höll, O (red), Small States in Europe and Dependence, Sundelius, B (1995), "bortom s måstatsbildningen: litet men smart i ett internationaliserat ", i Utvidgning och samspel, en expertrapport till , SO U 1995:132. Sutherland, A (1995), "Fiscal Crises and Aggregate Demand: Can High Public Debt Reverse the Effects of Fiscal Policy?" CEPR Discussion Paper No 1246. , L E O (1995), "The Swedish Experience of an Inflation Target", i Leiderman, L & L (red), Inflation Targets, CEPR, . , L E O (1995), "l Inflation Targets, 'Conservative' Central Banks, and ", CEP R Discussion Paper No 1249. , L E O (1996), "Inflation Forecast Targeting : Implementing and Monitoring Inflation Targets ", stencil , , . , B-O (1994), Institutionalising Cooperation. A Study of the Elysee-treaty and Franco-German Cooperation, 1963- Riksbank (1995), "Översyn av riksbankslagen m.m." , , (1994), 1-2. , M P (1995), "T he Economics of Exchange Rates", . , N (1995), "The for EMU by 1999 – an d Reflections on Arrangements for the Outsiders", EPR U Working Paper No 1995-17, . Tonra, B (1997), "Practioners Assessment of Politica l Cooperation: , and the ", i , K E (red), Reflective Approaches to European Integration, , , under utgivning. Url, T (1996), "Internationalists, Regionalists, or Eurocentrists" , Working Paper 51, , . Utvecklingen mot konvergens (1995), Europeiska monetär a institutet, am , november. Vedung, E & E Klefbom (1997) Den globala ozonskyddspolitiken i det lokala territoriet, , , unde r utgivning. , J (1992), Budgeting Procedures and Fiscal Performance in Communities, Commission o f Com munities (DG-II), Economic Papers No 96. , J (1996), "Monetary Policy and Institutions in th e EMU", underlagsrapport till . Vredin, A (1993) "of a European Monetar y Union – A Essay" i , L & J (red), European Economic Integration: A Nordic Perspective, Avebury. , H (1985), "Negotiations and Coalition Formation in th e European Community", Government & Opposition 20. , H (1995), "out on a Limb? ", The Political , H (1996), "Politics and Policy in the EU: of Governance", i , H & W (red), Policy- Making in Union, , , H & W Wallac e (1995), Flying Together in a Larger and Union, icy, Working Documents No W 87, . , C (1993), "for Independent Centra l Bankers: Private Information, Performance Measures an d Reappointment", Working Paper 93-02, of , maj. , C (1994), "When Should Central Bankers Be Fired?" , stencil, , . , C (1995), "Reforms and the Role o f Price Stability as the of Monetary Policy" , NBER Macroeconomic Annual 10, , , , S J (1996), "Intra-National versus International Trade: How Stubborn are Nations in Global Integration", stencil, , . , C (1993), "Mikroekonomiska aspekter på en monetä r union", bilaga till , - ekonomi, Fi 1993:06. Woolcock, S & M Hodges (1996), "EU Policy in the Urugua y Round", i , H & W (red), Policy-Making in Union, , . World Economic Outlook (1996), IMF, . WTO (1995), International Trade. Trends and Statistics, WTO, . , J (1996), "Effekter av arbetsmarknadspolitisk a åtgärder", bilaga till Aktiv arbetsmarknadspolitik, Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande, SO U Övergången till en gemensam valuta (1995), Europeiska monetära institutet, november. Kommitté med uppdrag att utreda konsekvensern a av en eventuell svensk anslutning till den tredje etap - pen i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) Den tredje etappen i EU:s ekonomiska och monetära union (EMU) kommer enligt nuvarande planer i EU att inledas den 1 januar i 1999. För svenskt vidkommande skall ri ksdagen fatta det slutgiltiga beslutet om deltagan de i EMU:s tredje etapp. Det kommer att vara ett av de viktigaste besluten på det ekonomisk-politiska området och måste förberedas väl. En kommitté ges uppdraget att analysera konsekvenserna av en eventuell svensk anslutning till den tredje etappen i EMU. Kom - mittén bör framför allt analysera följande frågeställningar: 1.de allmänna konsekvenserna av en monetär union, 2.effekterna av ett svenskt deltagande i den tredje etappen a v EMU jämfört med att inte delta, 3.vilka åtgärder skulle kunna vidtas för att uppnå en god eko - nomisk utveckling om väljer att delta i den monetär a unionen respektive att inte delta, 4.vilken typ av växelkursarrangemang vore lämpligt mellan d e länder som deltar i unionen och de som inte deltar. presenterade 1990 rapporten , One Money, som beskrev kostnader och intäkter av en monetär unio n inom EG. Rapporten presente rade en valutaunion som ett naturligt, för att inte säga nödvändigt, steg mot en ökad ekonomisk inte - gration. Rapporten menade att kombinationen fri marknad fö r kapital och varor, fasta växelkurser (inom växelkursmekanismen, ) samt autonom penningpolitik i enskilda länder är ohållbar. EMU formaliserades i som fastslog att vissa villkor skall vara uppfyllda för att ett land skall få delta. Maa - strichtfördraget öpp nade därigenom i Europeiska unionens historia en möjlighet för ett fördjupat samarbete me d endast några av länderna som deltagare. pågår förberedelser inom EU för att skap a förutsättningar för EMU:s tredje och sista etapp. En rad mekanis- mer tillämpas för att skapa en större ekonomisk och monetä r konvergens, t.ex. inom ramen för den multilaterala övervakningen och genom vissa ändringar i lagstiftningen som rör centralbanker- nas verksamhet. Den tredje etappen av EMU kommer enligt nuvarande planer i EU att inledas . I fastlades en tidsplan för införandet av en ekonomisk och monetär union i Tidpunkten för när den tredje etappen kan inledas skal l enligt fördraget fastställas genom att rådet, sammansatt av stats - eller regeringschefer, fattar ett beslut med kvalificerad majorite t baserat bl.a. på rappo rter från och det europeis- ka monetära institutet (). Enligt fördraget skall rådet för e utgången av 1996 bedöma vilka länder som uppfyller de nödvändi- ga villkoren och om de utgör en majoritet. Beslutar rådet att e n majoritet uppfyller villkoren och att det är ändamålsenligt at t övergå till den tredje etappen skall ett datum för övergånge n fastställas. Om inte ett datum för ö vergången till den tredje etappen har fastställts före utgången av 1997 skall rådet, sammansatt a v stats- eller regeringschefer, göra en ny bedömning av vilka länder som uppfyller villkoren f öre . Oavsett antalet länder som bedöms uppfylla vi llkoren kommer enligt fördraget den tredje etappen att inledas . Rådet har gjort klart att det är först vid detta senare datum som det tredje steget kan inledas. Rådets beslut om övergången till tredje etappen torde , såvitt nu kan bedömas, komma att fattas . Det råder en genuin osäkerhet om hur många och vilka lände r som kommer att uppfylla de nödvändiga villkoren för ett d - eltagande i det tredje steget 1999. EU:s 15 länder har olik a möjligheter att uppfylla kon vergenskriterierna. har förändrat förutsättningarna för övergången til l EMU:s tredje etapp. Det är inte osannolikt att en mindre valutau- nion kommer att bil das inledningsvis. Denna kommer sannolikt att utgöra en mer homogen grupp av länder med liknande finansiella och ekonomiska förutsättningar. Hur många länder som skull e komma att delta inledningsvis är oklart. Vid medlemskapsförhandlingarna deklarerade att et t slutligt svenskt ställningstagande avseende övergången från de n andra till den tredje etappen av EMU kommer att göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med bestämmelserna i fördraget. Såvitt nu kan bedömas kan ett sådant beslut komma att behöva fattas . medverkar i EU-ländernas arbete för att skapa en ekonomisk och monetär union för att ha möjligheten att delta i EMU:s tredje etapp, men v i medverkar på ett sätt som inte binder oss för att delta. De konver- genskrav som utgör villkor för ett deltagande i den tredje etappen är naturliga för den ekonomiska politiken i alla EU- lände r inklusive . statsfinanser, prisstabilitet, en stabi l växelkurs och låga räntor utgör en naturlig de l av en god ekonomisk utveckling som också inbegriper en uthållig tillväxt och lå g arbetslöshet. En europeisk valutaunions för- och nackdelar har diskuterats i flera officiella publikationer. Förutom kommissionens ova n nämnda rapport har i promemorian "Ekono- misk och monetär union" (Ds 1992:116) studerat effekterna fö r . Denna promemoria behandlar de viktigaste aspekterna av genomförandet av en ekonomis k och monetär union i , både med och utan som medlem. Ett kort resonemang för s vidare om konsekvenserna av ett svenskt deltagande i en mindr e valutaunion. I övrigt har studier av mer akademisk karaktär gjorts i bilagorna 2 och 4 till (SOU 1994:6) vilka slutfördes /1994. Sedan dessa studier genomfördes har den ekonomiska oc h politiska utvecklingen lett till att delvis nya förhållanden föreligger. Tidpunkten för inledningen av den tredje etappen av EMU ha r klarnat. Den svaga ekonomiska utvecklingen har skapat osäkerhet kring en rad länders möjligheter att klara konvergenskraven. Den svenska ekonomins möjligheter att klara konvergenskraven ha r förbättrats. Inom EU kommer succesivt allt mer material fram om vad den monetära unionen skulle innebära i detalj och om proces- sen fram till starten av den tredje etappen. Mot denna bakgrund är det önskvärt att en ny analys av berörda frågor genomförs. Kommittén bör med utgångspunkt i aktuella forskningsresulta t inom nationalekonomin ge en allmän beskrivning av aktuell a frågeställningar. Utredarna bör också utifrån ett statsvetenskapligt perspektiv belysa hur relation till EU skulle påverkas om vi valde att delta i respektive att inte delta i det djupare ekono - misk-politiska samarbet et mellan medlemsländerna. Utredarna bör analysera följande frågeställningar. De allmänna konsekvenserna av en monetär union En monetär union bedöms medföra lägre transaktionskostnader , effektivare prisjämförelser och lägre riskpre mier. En monetär union innebär att man inte kan använda penn valutapoli- tiken i den ekonomiska pol itiken i enskilda länder. Däremot kom- mer penning- och valutapolitik att även for tsättningsvis bedrivas för den monetära unionen som helhet. Det är omdiskuterat hu r effektiva dessa intrument egentligen är när de tillämpas i enskilda länder och därmed vilka konsekvenserna är av att ge upp dem. Kommittén bör belysa de allmänna konsekvenserna av e n monetär union och speciellt vilken betydelse det har hur stor de n monetära unionen blir, dvs. om den skulle omfatta ett mindre eller större antal länder. Utredarna bör också belys a vilken roll EMU kan tänkas spela för det europeiska samarbetet i stort. Effekterna av ett svenskt deltagande i den tredje etappen av EMU jämfört med att inte delta Konsekvenserna av att delta i en ekonomisk och monetär unio n kommer sannolikt att påverkas av hur många och vilka länder som deltar i valutaunionen. Också konsekvenserna av att inte delta kan bero på vilka som deltar i valutaunione n. Kommittén bör studera de generella för- och nackdelarna för svensk del med ett deltagande i en mindre, respektive större union. På motsvarande sätt bör kommittén studera konsekvenserna av att inte delta i den monetära unionen. Utgångspunkten är at t bildandet av en monetär union kommer att ändra förutsättningarna för den ekonomiska politiken jämfört med vad som gäller . Effekterna är troligtvis beroende på hur många och vilka lände r som deltar. Stannar flera medlemsländer utanför blir s situation mindre påverkad än om är ett av ett fåtal länder som står utanför. Sannolikt beror effekterna också på varfö r skulle stå utanför. Kommittén bör studera hur konsekven- serna kan förväntas skilja sig åt beroende på om huruvida inte kvalificerar sig för medlemskap ell er om vi självmant väljer att inte delta. Vilka åtgärder skulle kunna vidtas för att uppnå en god ekonomisk utveckling om väljer att delta i den monetära unionen respektive att inte delta? Vid ett deltagande i den m onetära unionen försvinner penning- och valutapolitiken som instrument i det enskilda landets ekonomiska politik. Det kan ställa än högre krav på andra anpassningsmeka - nismer såsom pris- och löneflexibilitet samt arbetskraften s rörlighet. Valutaunionen i sig hävdas å andra sidan medföra at t flera källor till störningar avskaffas. Exempelvis anses sannolikhe- ten minska för kraftiga räntehöjningar till följd av spekulationer om valutakursförändringar. Om väljer att inte delta i en valutaunion kan det tänkas att de finansiella riskerna bedöms som större av marknadsaktörer. Det kan tolkas som om vi inte bara vill ha kvar växelkursen som en anpassningsmekanism, utan också har för avsikt att bedriva e n ekonomisk politik som inte stämmer överens med den i U angivna. Om markna den bedömer en sådan ekonomisk politik mer riskfylld kan vi drabbas av spekulationer. I ett sådant läge är de t möjligt att åtgärder måste vidtas för att kompensera förväntningar av detta slag. Kommittén bör öv erväga vad kan göra för att uppnå en så bra utveckling som möjligt om vi skulle delta i den monetär a unionen. Det kan exempelvis gälla åtgärder som stärker ekonomins anpassningsförmåga. Kommittén bör också överväga vad kan göra för att uppnå en så bra utveckling som möjligt om vi väljer att inte delta i den monetära unionen. Det kan exempelvis gäll a åtgärder som stärker förtroendet för valuta- och prisstabilitet. Vilken typ av växelkursarrangemang vore lämpligt mellan de länder som deltar i unionen och de som inte deltar? På det här stadiet är det högst oklart vilka länder som kommer att delta respektive inte delta i den tre dje etappen. Det synes rimligt att anta att en del länder inte kommer att klara konvergenskraven . Vidare kan länder som och komma at t stanna utanför även om de klarar konve rgenskraven. Detta pekar på behovet att ett växelkursarrangemang mellan de länder so m omfattas av den gemensamma valutan och de som behåller si n nationella valuta. Kommittén b ör analysera hur dylika växelkursar- rangemang skulle kunna utformas. Kommitténs arbete skall inriktas på att ge en bred och allsidi g belysning av de redovisade frågeställningarna. Internationell a studier och erfarenheter skall tillvaratas. Kommittén skall vidare beakta regeri ngens direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1993:50). Kommittén bör redovisa resultatet av sitt arbete i sin helhet för e utgången av .