sou · GKB325d1 · 1997-01-01 00:00:00 — Takten och omfattningen av konvergensen bestäms därutöver av anpassningsförmågan hos företag och konsumenter och av de institutionella förhållanden som statsmakterna ger i form av t.ex. regleringar av olika slag. I informationssamhället blir utveckling och användning av in- formation och kunskap en starkt drivande faktor för ekonomisk tillväxt. Detta påverkar såväl befintliga verksamheter som lägger grunden för helt nya tjänster. Ett exempel på det senare är den utveckling av produkter och tjänster som sker i spåren av den mycket snabba utveckling av Internet och andra nätverk. Det något diffusa begreppet multmediatjänster svarar också mot det nya i den förändringsprocess som sker. Informationstekniken är det senaste exemplet på vad som kallas för genombrottsteknologier. Under historiens gång har sådana spelat en viktig roll för att påskynda innovationer och uppfinningar inom breda användningsområden. Det gör dessa teknologier centrala för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och tillväxttakten. Ångkraften under den första industriella revolutionen, elektriciteten under det tidiga , optiska fibrer och mikroelektroniken under anses vara några exempel på sådana s.k. genom- brottsteknologier. Det finns några egenskaper som gör att genombrottsteknologierna skiljer sig från övriga innovationer och uppfinningar, och som gör dem till en viktig tillväxtmotor i ekonomin. För det första har de ett mycket b r e t t a n v ä n d n i n g s o m r å d e o c h k a n a n v ä n d a s i n ä s t a n a l l a samhällssektorer. För de andra har de en stor potential till successiv förbättring. För det tredje kan genombrottsteknologierna i sig direkt ge upphov till nya produkter, men skapar också förutsättningar för nya innovationer både vad gäller produktionsprocess, produkter och organisation. Historiskt har det tagit företagen en generation eller mera för att verkligen kunna utnyttja nya vågor av teknologiska genombrott. Amerikanska tillverkningsföretag började att använda den elektriska motorn , men den gav inga större produktivitets- effekter förrän den nya teknologin gjort sitt definitiva intåg i hela industrin . Det är sedan som började sälja sina första dataapparater. och gjordes mycket stora investeringar i informationsteknologin. Men det gick inte att utläsa några egentliga effekter i produktivitet och effektivitet förrän . är informa- tionsteknologin av mycket stor betydelse för produktivitet och tillväxt. Forskningen visar att den omedelbara effekten av en ny och mera produktiv teknik är att den har en negativ effekt på tillväxten. Först när tekniken har blivit mera utvecklad och användarvänlig, när tillräckligt många tillämpningar utvecklats och när spridningen inom en DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV samhällssektor eller hela samhället har nått en viss kritisk nivå kommer de ekonomiska resultaten. Den relativt utdragna process som tycks karaktärisera sådana grundläggande teknikgenombrott beror bland annat på att spridningsförloppen till betydande del bestäms av graden av institutionell anpassning. Med institutioner avses här dels formella regler och förordningar, dels vanor och attityder. När de tekniska, ekonomiska och institutionella anpassningarna genomförts blir effekten ofta dramatisk. De politiska initiativ som tagits i och andra länder för att påskynda och underlätta främväxten av informationssamhället ska alltså ses mot bakgrund av förväntningar om att detta är av avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning . I ett näringspolitiskt perspektiv är en huvudfråga på vilket sätt som digitaliseringen påverkar strukturomvandlingen i ekonomin. En betydelsefull effekt av digitaliseringen är att den reducerar såväl transformations- som transaktionskostnader i ekonomin bl.a. genom minskat arbetsinnehåll. För svensk del har denna rationaliserings- potential varit mycket tydlig. Men som sagts skapar informa- tionstekniken också förutsättningar för nya produkter och tjänster och nya arbetstillfällen. Det är från denna utgångspunkt som ett beslut om införande av digital TV betraktas i det här sammanhanget. Att nu när vi fortfarande befinner oss i inledningen av den digitala tidsåldern söka förutsäga mer i detalj vilka förändringar som kommer att ske är inte möjligt. Övertygelsen tycks dock vara stark såväl i enskilda länder som i internationella organisationer som och EU att förändringarna blir genomgripande. Inom pågår nu två större studier som behandlar dessa frågor och som ska redovisas vid vårens ministermöte. Den ena behandlar de globala informationsmotorvägarna och informationssamhället och den andra sambanden mellan teknik, produktivitet och sysselsättning. Båda analyserar dessa frågor framförallt från ekonomiska eller om man så vill näringspolitiska utgångspunkter. Inom EU pågår ett arbete baserat på den s.k. om informationssamhället. En bärande idé i det arbete som sker inom och EU är att de enskilda regeringarna har en mycket viktig uppgift när det gäller att skapa de institutionella förutsättningarna för investeringar i den nöd- vändiga infrastrukturen och utvecklingen av produkter och tjänster men att av olika skäl privata aktörer och marknader måste vara drivande för Med hänsyn till att det här handlar om områden som varit hårt reglerade och/eller där staten varit en viktig aktör t ex telekommunikationsområdet och radio och TV blir avreglering ett viktigt inslag i den rekommenderade politiken. Den poäng som görs är att teknikutvecklingen och globaliseringen kommit till en punkt där nationella regeringar har mycket svårt att hävda nationella intressen av det slag som varit vanliga på medie– och telekommunikationsområdet som bibehållande av regleringar och monopol innebär att de positiva effekterna i termer av nya företag, nya arbetsplatser, nya tjänster och lägre priser inte realiseras. Uttryckt på ett annat sätt föreligger därför en del möjliga målkonflikter mellan näringspolitiska intressen av tillväxt och nya arbetsplatser på ett nytt område och fördelningspolitiska eller kulturpolitiska intressen. De förändringar som sker på företagsplanet har för flertalet OECD- länder medfört en strukturförändring i ekonomin så att s.k. kunskaps- intensiv verksamhet ökat relativt arbetskraftsintensiv och kapitalintensiv. Den har ökat med . Hit hör läkemedel, kemikalier, plaster, telekommunikation, transportmedel, instrument, maskin– och elektroindustri. Dessa förändringar speglar att fokus förflyttats från volym till värde. Industrisamhället utmärktes av massproduktion och masskonsumtion av homogena produkter. För att få lönsamhet var det utomordentligt viktigt att kunna tillvarata stordriftsfördelar i produktionen. I takt med att konkurrensen ökat har det blivit ett allt viktigare konkurrensmedel för företagen att anpassa sina produkter till varje enskild kunds behov. Därmed har kundanpassning och produktdifferentiering tillkommit som viktiga konkurrensmedel. Med ett ekonomiskt språkbruk har betydelsen av "produktmixen" (economies of scope) ökat. Framgången för företag beror av förmågan att utnyttja såväl skalekonomier som flerproduktsfördelar. De dramatiskt minskade kostnaderna för att ta fram, bearbeta och använda information som informationstekniken medfört är av helt central betydelse i sammanhanget. Genom denna kan stordriftsfördelar i produktionen förenas med långtgående kundanpassning av varors DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV Den gör det också möjligt att utnyttja stordriftsfördelar i tjänsteproduktion. Sammantagna har dessa krafter under de senaste 15–20 åren medfört stora förändringar inom och mellan branscher internationellt och i . En allt större del av de svenska företagen bygger sin konkurrenskraft på ett ökat kunskapsinnehåll i de produkter och tjänster som levereras. Svenska företag ligger också i topp när det gäller att satsa på forskning och utveckling, låt vara att satsningarna är koncentrerade till ett fåtal företag. IVA konstaterar i en rapport att de naturliga komparativa f ö r d e l a r n a f ö r s v e n s k b a s i n d u s t r i a v t a g i t i b e t y d e l s e . D e n processtekniska utvecklingen har minskat betydelsen av högkvalitativa råvaror vid produktion av standardprodukter. Nya länder har kommit in på marknaden och producerar nästan lika bra produkter. Detta har medfört en hård priskonkurrens där med sina höga lönekostnader haft svårt att klara sig. Den knivskarpa konkurrensen har förstärkts ytterligare av att flertalet av dessa marknader har tenderat att växa långsammare . I huvudsak är det de nischer av basindustrin som har varit inriktade mot mer högpresterande produkter som har haft fortsatt framgång. Marknadstillväxten har där varit större och kunderna har varit villiga att betala ett högre pris. Basindustrin håller därmed i allt högre grad på att utvecklas mot att bli en högteknologisk industri. Goda råvaror är då en nödvändig förutsättning men konkurrenskraften avgörs i allt högre grad av den mänskliga förmågan att ta fram nya högpresterande produkter och processer samt att organisera verksamheten på ett effektivt sätt. Verkstadsindustrin har också utvecklats i enlighet med en differen- tieringsstrategi. Verkstadsindustrin är koncentrerad mot kund- anpassade systemlösningar medan den standardiserade massproduk- tionen av produkter och komponenter i allt högre grad har kommit att lokaliseras till länder med lägre lönekostnader. En förändring av näringsstrukturen som också är nära förknippad med informationstekniken är den snabba tillväxten av olika slag av företagstjänster. Till en del är denna sysselsättningstillväxt ett resultat av utläggning av produktion (outsourcing) från industrin men den innehåller också ett mått av "ren" tillväxt. Utmärkande för denna verksamhet är den höga utbildningsnivån. En viktig aspekt av strukturomvandlingen under de senaste de- cennierna är den ökande specialiseringen inte bara inom länder utan också mellan länder och regioner på global nivå. Informationstekniken har haft stor betydelse i detta sammanhang. Dels är elektronikindustrin som bransch ett tydligt exempel på den nya globala arbetsfördelningen, dels har informationstekniken underlättat kontrollen över globala produktionssystem och därmed bidragit till ökad internationalisering. De bakomliggande drivkrafterna har varit att komma i åtnjutande av lägre arbetskraftskostnader och närhet till marknader. När det gäller svenska företag visar de studier som gjorts av utländska investeringar att det senare motivet varit dominerande. Till en inte oväsentlig del har därför utlandsinvesteringar bidragit till att behålla jobb i . Även om riktningen av strukturomvandlingen går mot mer högför- ädlande och kunskapsbaserad verksamhet har takten i förändringen varit långsammare i än i många andra . En förklaring till detta kan vara statistisk i så motto att tillgänglig statistik mäter förändringarna mellan branscher. Med den dominans av ett fåtal företag som föreligger i är den strukturförändring som sker inom företag sannolikt viktigare än i många andra länder och denna mäts bara om de leder till branschförändringar. En annan kan vara den svenska marknadens litenhet som innebär att hemmamarknaden är begränsad m e n s a m t i d i g t o c k s å i n n e b ä r a t t s v e n s k a f ö r e t a g f å r h ö g a internationaliseringskostnader eftersom de forsknings– och utvecklingskostnader som krävs inte kan återvinnas enbart från hemmamarknaden. Internationalisering är därför nödvändig. Ett beslut om införande av digital TV är mot den här bakgrunden intressant eftersom det kan medverka till skapandet av en marknad för nya produkter och tjänster i svenska företag. Betydelsen skulle sannolikt bli ännu större om ett beslut om digital TV "bäddades in" i en strategi för multimedietjänster. I ett näringspolitiskt perspektiv blir den bredare avgränsningen intressantare därför att näringspolitiken handlar om att skapa förutsättningar för företag. Det betyder att de relevanta avgränsningarna måste göras med utgångspunkt i teknik och marknader snarare än indelningen i politiska och administrativa ansvarsområden. Industriell förnyelse förutsätter, som professor hävdat i olika skrifter, att näringslivsklimatet är sådant att företag och entreprenörer vågar ta risker och genomföra "experiment" med nya produkter och tjänster. kan det konstateras att industri- sammansättningen och de relationer som finns mellan företag blir allt viktigare för framgång. Företag agerar i nätverk. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV relationer som finns mellan externa kunskapskällor som universitet och högskolor och företag blir allt viktigare. I forskningssammanhang talar man om nationella innovationssystem. När det gäller kunskapsintensiv verksamhet som produkter och tjänster för multimedia och digital TV är det också viktigt att notera betydelsen av tidsfaktorn. Å ena sidan finns det på grund av skalekonomier och snabbt ökad produktivitet genom learning by doing förutsättningar för tidiga producenter att behålla sina konkurrensförsteg. Här handlar det således om att vinna s.k. first- mover-fördelar genom att få tidsförsprång. Ett beslut om digital TV skulle kunna vara betydelsefullt i det perspektivet eftersom det innebär att en marknad skapas i – det uppstår ett "window of opportunity". Å andra sidan är tiden, i meningen historien, också viktig i sammanhanget eftersom grundläggande kunskap tar att bygga upp. Om inte det finns en bas i forskning och högre utbildning på relevanta områden och industriellt kunnande är det svårt att ta vara på de möjligheter som erbjuds. Den här senare aspekten kan förstås också ge ett visst underlag för att bedöma de industriella konsekvenserna av ett beslut. Detta betyder att de näringspolitiska aspekterna av ett beslut om införande av digital TV kan bedömas först om man har en föreställning om styrkan i existerande eller potentiella industriella kluster. Sådana industriella kluster innefattar såväl företag som de externa FoU-miljöer som ger väsentliga bidrag. Det finns ytterligare en aspekt av informationstekniken och dess infrastruktur som är intressant från näringspolitiska utgångspunkter och det är vad som brukar kallas spridningseffekter (overspill). Med detta avses att den kunskap och de erfarenheter som producenter och användare av en ny teknik skaffar sig på olika sätt sprider sig till andra företag. Även om man skulle vilja kan inte kunskapen monopoliseras. Det är uppenbart att en genombrottsteknologi innehåller en stor potential för överspillning. Med de nya samarbetsformer som utvecklas mellan företag sprids också kunskaperna. Poängen med överspillning är således att via sådan kan man få en produktivitetseffekt i ekonomin som helhet. Vad som bör uppmärksammas när det gäller utbyggnaden av infrastrukturen och tjänsterna för informationssamhället är att eftersom denna ska ske på marknadsvillkor kommer ambitionerna från investerare att vara att så långt möjligt söka begränsa överspillning. Eftersom överspillning inte ger direkta intäkter för enskilda företag är den inte heller något som räknas in i en företagsekonomisk kalkyl. F ö r e k o m s t e n a v ö v e r s p i l l n i n g b e t y d e r s å l u n d a a t t d e n samhällsekonomiska lönsamheten av investeringar i infrastruktur kan vara högre än den företagsekonomiska. 9.2Direkta näringspolitiska effekter av ett beslut om marksänd digital television Som framgått tidigare är digital TV en produkt av den utveckling som skett av informationstekniken. Frågan här är vilken betydelse den speciella tillämpningen av informationstekniken som digital TV utgör kan tänkas få i ett näringspolitiskt perspektiv. Med detta avses hur ett tidigt införande av marksänd digital TV på ett positivt sätt kan bidra till att nya produkter och tjänster utvecklas och produceras i landet och som senare kan utvecklas till exportprodukter . Som framgått av teknikgenomgångarna i tidigare kapitel skulle denna uppgift kunna preciseras till att avse förutsättningarna att i tillverka dekodrar för mottagning av digitala signaler och i förlängningen nya TV- mottagare samt produkter och tjänster för omvandlingen av sänd- ningsutrustning från analoga till digitala sändningar. Det ska kraftigt betonas att de bedömningar som görs i det följande har karaktär av räkneexempel. Osäkerheten om förutsättningarna för beräkningar av effekterna är stora. Till detta kommer att de upphandlingar som sker vid ett införande av digital TV sker i internationell konkurrens. En utgångspunkt för räkneexemplet är den beställning som har fått från det tyska företaget på 1 miljon avkodare för digital satellitmottagning. Denna beställning motsvarar en omsättning av några miljarder kronor och innebär att 300 nya arbetstillfällen skapas i . Den innebär också investeringar på i och . Till avkodaren kan anslutas , datorer, TV, telenätet, digitala skrivare, hemterminal m.m. vilket innebär att lanserar denna avkodare som en multimedieterminal. Underleverantörer är svenska företag som gör till exempel mekaniska delar, plåtsvep, apparathöljet, kretskort samt delar av programvaran. Många av dessa företag är lokaliserade till . Låt oss anta att arbetsvolymen i underleverantörsledet motsvarar hälften av den direkta DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV Det skulle innebära att 1 miljon avkodare totalt sett skulle medföra 450 nya jobb. Ett räkneexempel kan belysa betydelsen av ett svenskt beslut på produktion och sysselsättning. Utgångspunkten är de uppgifter som redovisades i föregående kapitel. Där antogs att kostnaden för en övergång till digital TV skulle vara omkring 11 miljarder. Införandet beräknades ske och den genomsnittliga styck- kostnaden priser till för 4,1 miljoner hushåll. Med utgångspunkt från Nokia-exemplet skulle 4,1 miljoner avkodare motsvara högst ca 1 800 arbetstillfällen. Ett införande över en tioårs- period lär dock inte ge denna sysselsättningseffekt beroende på att synes genomföra en del grundinvesteringar i samband med den inledande ordern. Därtill kommer produktivitetseffekter över en 10- årsperiod som leder till en lägre sysselsättningseffekt per avkodare. Därtill kan komma en sysselsättningseffekt av tillverkning av paraboler. Summerat kan antalet arbetstillfällen hamna i intervallet 1 000–1 500. Teknikskiftet kommer också att medföra effekter i distributions- och detaljistledet. Storleken på dessa kan inte uppskattas. Till effekten av ett svenskt beslut ska läggas de möjligheter som kan finnas i andra länder som diskuterar införande av marksänd digital TV. Utvecklingen i andra länder kan innebära en större marknad för produkter och tjänster för marksänd digital TV som den också kan innebära skärpt konkurrens för svensk produktion på området. För ökad konkurrens talar att det nu finns en gemensam europeisk standard för digital TV. Denna standard synes dessutom bli den som väljer. Vilka förutsättningar finns dock för export? Som redovisats i kap. 4 kommer digital TV att introduceras i flertalet länder , i flertalet fall via satellitsändningar. Det är bara i som det finns politiska beslut om att introducera markbunden digital TV även om försök pågår också i och . Också i finns en diskussion om detta. Marksänd digital TV övervägs också i . I är det helt klart att det övergripande målet med att införa ny digital markbunden TV och radio är att stimulera media-och produktleverantörsindustrin i landet. Man ser stora möjligheter till ökad konkurrenskraft och export för både media- och produktleverantörsledet. Målsättningen från regeringen är att stimulera i första hand företag i när man inför digital markbunden teknik. finns det en reglering som kräver att majoriteten av ägandet, i de verksamma TV- och radiobolagen i , skall vara brittiska intressen. Det är de nationella intressena som man vill ta vara på i första hand genom att från regeringen styra införandet. Marknadsbedömningarna avseende digital TV förutspår en tämligen utdragen utveckling där broadcasting i traditionell bemärkelse kommer att vara dominerande under framåt. För att de interaktiva tjänsterna ska kunna utvecklas i stor omfattning behövs också förbättringar av telenätet i form av ATM och uppgraderade lokalnät. Av vad som redovisats framstår inte ett införande av digital TV i sig själv som någon näringspolitiskt strategisk fråga. För att analysera dess eventuella strategiska betydelse vidgas analysen till att omfatta två olika problemställningar som utgår från nyckelbegrepp i den utveckling som sker av informationssamhället. Den första är hur ett beslut om marksänd TV kan medverka till att förstärka svensk industris kompetens när det gäller mobil kommunikation. I det sammanhanget blir bland annat frågan om ny displayteknik intressant. Också den s k OFDM-teknik som utvecklingsföretaget har kompetens inom är mycket intressant i sammanhanget liksom förstås det förhållandet att har en så stark ställning inom detta område. Mot denna bakgrund har () påbörjat en förstudie inom området med deltagande från berörda företag. Den infrastruktur som digital marksänd TV förutsätter skulle förutom distribution av TV kunna användas för distribution av stora mängder information till mobila mottagare. Ett uttryck för att det här finns en stor industriell potential är att det i bildats en organisation som kallas för Advanced Digital Television Broadcasting Laboratory med deltagande från samtliga de stora televisionsbolagen samt , , , och . Den andra frågan är hur ett införande av digital TV kan medverka till att utveckla den högre grad av interaktivitet som är en central egenskap för multimedia. Möjligheten till interaktivitet används i TV- sammanhang för tillämpningar som Video on Demand (VOD), home- shopping mm. Dessa två aspekter på digital TV ska i det följande diskuteras i förhållande till informationstekniken i ett näringspolitiskt perspektiv. DIGITAL TV I ETT NÄRINGSPOLITISKT PERSPEKTIV I avsnitt 9.1.1 nämndes att den digitala tekniken leder till en samman- smältning mellan telekommunikation, mediebranschen inkl TV och elektronikindustrin. Det vanliga sättet att beskriva konvergensen mellan olika sektorer framgår av figur 9.2. satellit mobila nätverk television Dessutom pågår en konvergens inom telekommunikationsindustrin på grund av att tidigare åtskilda nätverk börjar kunna erbjuda liknande tjänster. Näten för kabeltelevision används för telefoni. Telenät används för television. Utöver detta kommer också skillnaderna mellan nätverk för mobil och "fast" kommunikation att minska. På motsvarande sätt smälter mediabranschen i ökande grad samman med företag som kan utveckla mjuk– och hårdvara. Kommunikationsnätverken har blivit betydelsefulla som en distributionsväg, som ett sätt att knyta kontakter med kunder och för att erbjuda nya kvaliteter som interaktivitet. En endimensionell figur är dock något förledande eftersom den bara visar sammansmältningen mellan sektorer. I själva verket sker en konvergens ända ner till nivån av enskilda tjänster och produkter. Sist och slutligen är utvecklingen av kommunikationsnätverken i sig en starkt drivande kraft till förändring av telekommunikationsbranschen och ekonomin som helhet. Det är många som ser de intelligenta nätverken som en lika viktig vattendelare i informationsteknikens utveckling som persondatorn. En effekt av digitaliseringen är att rörliga bilder kan distribueras på flera sätt . Principiellt finns här två utvecklingsvägar. Den ena kan symboliseras av den mycket snabba tillväxten av persondatorer för hemmabruk som utrustas för att fungera som "multimediaplattformar" och med Internetanslutning. Uppkopplingen till den globala informationsinfrastrukturen sker via telenätet. Det är tekniskt möjligt att distribuera såväl digital radio som digital TV över telenätet t.ex. via Internet. Utvecklingen kan beskrivas som att persondatorn och telenätet i förening gör det möjligt för den enskilde nyttjaren att kommunicera såväl "one to one" t.ex. via email som "one to many" genom att ladda ner information ur databaser.