sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — Det kan vara ändamålsenligt att därefter lista sådana regler/riktlinjer/bi-drag m.m. där en ö versiktlig bedömning är otillräcklig, svår eller omö jlig att gö ra och där fö rdjupade eller mer omfattande analyser därfö r är behö v-liga. Dessa analyser kan i så fall ske i ett senare skede om t.ex. myndig-heten själv bestämmer så eller om regeringen ger myndigheten i uppdrag att gö ra dem. Beskrivningen av en myndighets indirekta miljö påverkan bö r kunna avse hur den ser ut (karaktären på den) t.ex. mot bakgrund av utgångspunkterna i bilaga 12. Om det är mö jligt kan beskrivningen relatera till miljö hoten (bilaga 2). Däremot behö ver inte storleken på aktö rernas miljö påverkan uppges eftersom detta kan vara fö renat med stö rre kostnader och svårig-heter. Om t.ex. en regel, ett fö rslag eller ett bidrag får andra aktö rer att ö ka sin energifö rbrukning räcker det att ange vilken typ av aktö rer det rö r sig om och vilken typ av energi samt vilket miljö problem som fö ljer därav. Ä r det mö jligt att på ett enkelt sätt eller med en enkel metod uppskatta eller beräkna hur stort problemet är bö r detta ske, annars inte. Genomgången bö r också omfatta myndighetens deltagande i andra orga-nisationer t.ex. standardiseringsorganen eller kommitté er inom EU eller i andra myndigheters styrelser och kommitté er, och hur de egna represen-tanterna då beaktar miljö frågan. Med tanke på att så många miljö problem är tvärsektoriella, d.v.s. har sin orsak i flera olika samhällssektorer sam-tidigt, bö r myndigheten identifiera med vilka andra myndigheter och organ som en samverkan är behö vlig fö r att ge de egna åtgärderna stö rsta mö jliga effekt. Exempel på myndigheter med verksamhet som kan tänkas ha en indirekt miljö -påverkan är , och . Länsstyrelserna och sektormyndigheterna måste lägga särskild tyngd på att kartlägga hur de utifrån sina respektive roller arbetar för att driva på andra aktörer att ta sitt miljöansvar, över sektorsgränserna respektive inom dem. I en miljöutredning för myndigheter med ett sektoransvar för miljön gäller där-för särskilt att Det kan vara lämpligt att sektormyndigheten samråder med inför och under arbetet med miljöutredningen. För länsstyrelsernas miljöutredning gäller särskilt att Ovanstående punkter ingår delvis i STRAM-arbetet (Strategi fö r regional miljö ). Av bilagorna 2 och 3 framgår närmare vad en miljö utredning kan innehålla och vilka utgångspunkter den kan ha. Ambitionsnivån på en miljö utredning kan snabbt och lätt bli omfattande. Där-fö r måste myndigheten själv ta ansvar fö r att på ett lämpligt sätt avgränsa den och noga ö verväga var dess gränser ska sättas. Hur utredningen är avgränsad ska emellertid vara redovisat och motiverat i utredningen. Miljö utredningen ska vara relevant fö r verksamhetens art och inriktning så att kostnaderna fö r att gö ra den hålls nere. Om det inom myndigheten t.ex. saknas producerande anläggningar eller tjänstebilar kan en analys av myndighetens direkta miljö påverkan genom utsläpp normalt utgå. Om myndigheten t.ex. ger ut regler riktade mot få aktö rer (enskilda, andra myndigheter eller organisa-tioner) eller aktö rer som uppenbart har liten betydelse från miljö synpunkt kan en analys av den indirekta miljö påverkan utgå. Koncentrera arbetet på de områden där myndigheten mest påverkar miljö n. Sammanställ och uppdatera omvärldens viktigaste miljökrav Myndighetens hänsynstagande till miljö n går, utifrån principen om samhälls-sektorernas ansvar och kravet på att i sin verksamhet beakta miljö politiken, ut-ö ver vad som synliggjorts i lagar och regler. Det egna miljö ansvaret innebär att på egen hand agera rätt i fö rhållande till den sammantagna bilden av omgiv-ningens behov och krav. Myndigheten bö r analysera eller låta analysera vilka fö rväntningar och krav som omvärlden har eller kan tänkas få inom en ö verblickbar framtid. Omvärlden omfattar här miljö n i sig, de som myndigheten bedriver sin verk-samhet mot, uppdragsgivarna, andra myndigheter, allmänheten och dess fö re-trädare samt inte att fö rglömma, den egna personalen. Kommer t.ex. framtida arbetskraft att fö redra anställning hos den arbetsgivare som skö ter miljö frå-gorna framfö r hos den som misskö ter dem eller saknar detta betydelse? Kartläggningen av vad som påverkar miljö n i myndighetens verksamhet bö r på-gå fortlö pande och innefatta såväl äldre, pågående som sådan miljö påverkan som potentiellt finns. Den kan även inkludera hälso och säkerhetsfrågor. Myndigheten ska som en självklar bas fö r miljö arbetet utgå från kraven i lag-stiftningen och ska därfö r sammanställa vilka miljö rättsliga och andra liknande krav som ställs på verksamheten eller på delar av dem. Rutiner bö r finnas fö r att hålla sammanställningen à jour så att fö rändrade krav blir utfö rda. Kraven kan finnas i myndighetens instruktion, miljö lagstiftningen, reglerings-brev, upphandlingsregler etc. ger ut en lagpärm (Miljö lagar) med den viktigaste miljö lagstiftningen. Anta en miljö policy Frågor som myndigheten ska kunna besvara Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, Kan vi på ett tydligt och enkelt sätt gö ra klart fö r såväl vår egen personal som fö r omvärlden utifrån vilka principer vi skö ter vårt miljö arbete? Ä r de principer vi fö ljer relevanta fö r hur vår verksamhet påverkar miljö n? Regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter syftar till att ge statsfö rvalt-ningen riktlinjer fö r hanteringen av miljö frågorna och myndigheternas ut-formning av miljö policys. En miljö policy är ett skriftligt uttalande från myndighetens ledning om myn-dighetens avsikter och principer fö r det ö vergripande miljö arbetet, vilken ger ramarna fö r myndighetens agerande och fö r hur ö vergripande och detaljerade miljömål ska sättas. Regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter Som ett exempel fö ljer miljö vårds-beredningen 1996:112): nedan det fö rslag till sådan miljö policy som lämnade till regeringen (SOU till miljö n ska statsfö rvaltningens arbete och vara inordnad i all verksamhet. fortlö pande fö rbättras. -och myndigheterna ska i sitt miljö arbete medverka till och vara pådrivande fö r att de internationella åtaganden som godkänt och de nationella miljömålen uppfylls. -Myndigheternas miljö policy, utfö rda miljö arbete och resultatet ska redo-visas. Observera att ovanstående är ett fö rslag. Regeringen kan komma att avvisa fö r-slaget, anta det som det är utformat eller utforma det på ett annat sätt. Myndig-heten måste på egen hand kontrollera vad som gäller. Avsaknad av en sådan policy fö rändrar däremot inte myndighetens grundläggande miljö ansvar. Myndighetens miljö policy ska slå fast den långsiktiga inriktning, de principer och det fö rhållningssätt som ska gälla fö r myndighetens egna miljö arbete och utgö ra grunden fö r hur målen ska sättas. Därigenom utgö r miljö policyn ett rättesnö re fö r verksamhetens och personalens insatser på området. Det är bl.a. genom miljö policyn som ledningen kommunicerar och synliggö r sitt miljö budskap och sin syn på miljö arbetet. Hänsyn till miljö n går att betrakta som en viktig kvalitetsaspekt bland alla andra på myndighetens verksamhet. Miljö policyn ska fö lja regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter (om en sådan finns). Den bö r bygga på resultaten av miljö utredningen och på den om-världsanalys som myndigheten själv har gjort. Utforma den så att den är tydlig och kommunicerbar (kortfattad och lättläst) till såväl personalen som externt utanfö r myndigheten och kan tjäna som en grund fö r allt miljö arbete som är relevant fö r myndigheten och dess verksamhet. Den ska däremot inte vara alltfö r detaljerad eller kortsiktig. Ett annat viktigt krav är att den på ett balanserat sätt ska återspegla vad som framkommit i miljö utredningen. Vissa krav är att betrakta som obligatoriska i en miljö policy. Dessa krav avser att fö lja regeringens miljö policy och fortlö pande fö rbättra miljö arbetet samt att återkommande se ö ver policyn. Av bilaga 4 framgår vad en miljö policy bö r ta upp och vad som kan vara lämpligt att beakta. Myndigheter med ett sektoransvar för miljön måste i sin miljöpolicy särskilt beakta Länsstyrelserna måste i sin miljöpolicy särskilt beakta I bilaga 5 finns riktlinjer och viktiga principer som kan vara till hjälp vid ut-formningen av en miljö policy. Myndigheter som har en miljö policy och arbetar efter denna bö r fortsätta på den redan inslagna vägen. En fö rutsättning är att den inte avviker från vad regeringen eller slagit fast eller bygger på en bristfällig eller ej utfö rd analys av hur myndigheten påverkar miljö n. Myndigheten bö r regel-bundet se ö ver sin miljö policy och eventuellt omarbeta den t.ex. i samband med en ö versyn av miljö arbetet, som bö r ske med jämna mellanrum (jfr sidan 52). Fö r vissa myndigheter kan miljö utredningen ha visat att myndighetens miljö på-verkan har stor betydelse i samhället eller har stor betydelse på annat sätt. När detta återspeglas i miljö policyn kan genomfö randet av den få återverkningar på viktiga delar av verksamheten och de avvägningar som behö ver gö ras framö ver. Myndigheten bö r då fö rankra miljö policyn hos regeringen innan den fastställs. Som exempel har regeringen lagt fast Fö rsvarsmaktens miljö policy. En miljö policy är meningsfull enbart om den är känd hos de som ska fö lja den och om den konkret tillämpas. Det ställer krav på ledningen att fö rvissa sig om att kunskapen om och innebö rden av miljö policyn blir känd internt och att det finns en genomtänkt fortsättning på miljö arbetet när miljö policyn blivit utfor-mad och i samband med att den fö rs ut internt så väl som externt. Det är viktigt att samma miljö budskap fö rs ut i såväl ord som handling oavsett från vilken ansvarsnivå det sker. Det är angeläget att myndigheten engagerar den egna personalen redan vid miljö utredningen och utformningen av miljö policyn. Det bidrar till att ö ka kun-skaperna och fö rståelsen fö r det miljö arbete som sedan blir fö ljden. -Fö rsvarsmaktens miljö policy -Fö rsvarets forskningsanstalts miljö policy -NUTEKs miljö policy Sätt miljömål och skriv ett handlingsprogram Frågor som myndigheten ska kunna besvara Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, Fortlö pande fö rbättring avser en process som stärker miljö arbetet och integ-reringen av det i verksamheten så att myndighetens miljö arbete fö rbättras i enlighet med riktlinjerna i miljö policyn. Ett ö vergripande miljömål utgår från miljö policyn. Myndigheten sätter det själv fö r att nå det och det är mätbart så lång detta är praktiskt Ett detaljerat miljömål är operativt och mätbart så långt detta är praktiskt mö jligt. Det är tillämpbart fö r antingen hela myndigheten eller fö r en del av den. Det utgår från de ö vergripande miljömålen och måste sättas och upp-fyllas fö r att dessa ska gå att nå. Handlingsprogrammet visar hur målen ska nås, vem/vilka som ansvarar fö r detta och med vilka medel. Grunden fö r att formulera ö vergripande och detaljerade miljömål är kunskapen om vilka miljö aspekter som är viktigast och på vad sätt myndigheten och verk-samheten genom dessa aspekter påverkar miljö n. Kunskapen finns i miljö utred-ningen. De ö vergripande och detaljerade miljömålen måste ligga i linje med den miljö -policy som är beslutad. Handlingsprogrammet - lämpligen som en del av myn-dighetens verksamhetsplan - tydliggö r vem som ska gö ra vad fö r att nå målen och med vilka medel. Myndighetens chefer måste se till att de anställda är väl fö rtrogna med målen fö r verksamheten. Vad är viktigast? Identifiera de miljö aspekter som är viktigast av de som framkommit under miljö utredningen (se bilaga 6) eftersom det inte går att fokusera på allt sam-tidigt. "Viktigaste miljö aspekter" är sådana som myndigheten måste åtgärda nu eller fortlö pande fö r att tillämplig lagstiftning och regeringens och beslut ska fö ljas och sådana som ger stö rst positiv miljö effekt i det fortsatta miljö -arbetet. Genom att sätta mål, uppfylla och fö lja upp dessa och därefter sätt nya mål kan myndigheten fortlö pande fö rbättra miljö arbetet och resultaten från det. Det är genom målen, tillsammans med ett handlingsprogram fö r genomfö randet av dem, som miljö policyn blir mö jlig att uppfylla och som den blir konkret. Målen och hur de genomfö rs är viktiga fö r att också uppfö ljningen av miljö -arbetet ska bli konkret och konstruktiv. Ö vergripande miljömål anger inriktningen på miljö arbetet i enlighet med miljö -policyn och de ska uppfyllas på lite . De avser normalt hela verksam-heten och myndighetens ledning fastställer dem. De behö ver inte, men bö r så långt mö jligt, vara mö jliga att fö lja upp, d.v.s. mätbara och tidssatta. De ö ver-gripande miljömålen är betydelsefulla fö r resursplaneringen på lite sikt. Ett exempel på ett ö vergripande miljömål kan vara att vi ska minska vår miljö på-verkan från resor och vi ska ha ö kat vår andel av resorna med tåg med x %. Detaljerade miljömål ska vara konkreta, mätbara, tidssatta och det ska vara mö jligt att konstatera om de är nådda. De utgö r en praktiserbar myndigheten kan ha olika sådana här miljömål. De kan men behö ver inte vara fastställda av myndighetens ledning. Ett exempel på ett detaljerat miljömål kan vara våra resor på A-enheten ska 199y-yy-yy till z % ske med tåg och inga resor inom orten ska längre ske med bil eller vår totala årliga ressträcka på B-enheten ska 199y-yy-yy vara z % mindre i fö rhål-lande till 199x-xx-xx. Utformningen av det sistnämnda detaljerade målet fö rut-sätter kännedom om ressträckan vid basåret. Utveckla och formulera så lång mö jligt nyckeltal och använd dem i formule-ringen av miljömålen. Därigenom blir det lättare att mäta och fö lja upp miljö -arbetet och att konstatera om det fortlö pande blir bättre (sid 49 och bilagorna 2 och 3). Det är viktigt att i samband med formuleringen av miljömål också avsätta resur-ser och arbetstid hos berö rd personal samt i ö vrigt ge fö rutsättningar fö r att nå dem. Målen ska vara mö jliga att nå genom eget agerande, fö r myndigheten såväl som fö r individen. En realistisk resurssättning är en fö rutsättning fö r att de ö vergripande och detal-jerade miljömålen ska bli och upplevas som meningsfulla och fö r att personalen ska känna tilltro till ledningen och intentionerna i miljö policyn. En del myndigheter har en miljö policy som redan är fastslagen och som innefat-tar såväl mål som ett handlingsprogram. Utifrån vad som sagts ovan på sidan 31, och så länge regeringen inte ger andra direktiv, kan miljö arbetet fortsätta på den inslagna vägen tills dess att en stö rre ö versyn av det ändå behö ver ske. Av ett handlingsprogram t.ex. myndighetens verksamhetsplan, bö r framgå vilka medarbetare som ska gö ra vad i samarbete med vem fö r att myndigheten ska nå miljömålen. Här måste också framgå hur, med vilka metoder och med vilka resurser det ska ske. Handlingsprogrammet och dess genomfö rande är ett viktigt led i miljö arbetet fö r att fullfö lja kravet i regeringens miljö policy fö r statliga myndigheter såväl som kravet i den egna miljö policyn om fortlö pande fö rbättringar av miljö -arbetet. Handlingsprogrammet måste ligga i linje med och utgå från de interna miljö -målen. Den måste vara realistisk i fö rhållande till de mål som är uppsatta. Ambitiö sa mål som inte är realiserbara minskar fö rtroendet fö r miljö arbetet och viljan hos personalen att ta del av det. Fö rdela ansvar, skapa rutiner, utveckla personalen Frågor som myndigheten ska kunna svara på Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, Miljö ledning är den del av myndighetens ö vergripande ledning som innefat-tar organisatorisk utformning, planering, åtgärder, ansvar, rutiner, tillväga-gångssätt, processer och resurser fö r att utveckla, infö ra, nå, omprö va och upprätthålla miljö policyn. Ett integrerat miljö arbete - miljö ledning - går att infö ra i etapper. Utforma det utifrån kunskapen om de krav som miljö n ställer på verksamheten och de fö r-väntningar som finns. De resurser som ledningen ställer till fö rfogande påverkar integreringsprocessen. Bygg på de grunder som redan finns fö r att leda och utveckla myndighetens verksamhet. Ansvaret fö r miljö frågorna bö r framgå Engagera och motivera personalen Myndighetens ledning och chefer har en viktig fortlö pande moti-vera de anställda. fö rankring (sidan 19) och ut-bildning (sidan 21). All personal ska fö rstå vikten av att nå de egna miljömålen och kan fortlö pande behö va få uppmuntran till att gö ra det, tillsammans eller var fö r sig. (Jfr 8 § verksfö rordningen (1995:1322)). Positiv uppmärksamhet när personalen uppnår satta mål kan motivera till fort-satta fö rbättringar. Uppmuntran till personalen att fö reslå fö rbättringar kan leda till ett bättre miljö resultat och som en effekt av detta till lägre kostnader. Av bilaga 7 framgår vad myndigheten särskilt bö r beakta. Tydliggö r vars och ens roll, ansvar och befogenheter Var och en behö ver se sin roll i det samlade miljö arbetet. Ett ansvar fö r en funktion, aktivitet eller åtgärd behö ver vara personligt riktat fö r att upplevas som tydligt. Ska ansvaret gå att ta måste det finnas befogenheter som gö r detta mö jligt. Befogenheterna kan avse rätten att fatta beslut eller fö rfoga ö ver resur-ser i proportion till omfattningen på ansvaret. Tydliga roller, ansvar och befogenheter är viktiga fö rutsättningar fö r att få ett integrerat miljö arbete att fungera. På många myndigheter ska det finnas en arbetsordning av vilken bl.a. rätten att fatta beslut ska framgå. Hur ansvaret fö r miljö frågorna är fö rdelat liksom ansvaret fö r miljö beslut bö r kunna slås fast i den. Beakta lagen (1976:58) om medbestämmande i arbetslivet och om det finns be-stämmelser i kollektivavtal som kan komma i fråga. Den stö rsta resursinsatsen består i att få igång en systematisk och dokumen-terad miljö ledning och att upprätthålla den. Det är därfö r lämpligt att myndig-heten planerar fö r hur stora resurser som ska avsättas och utser någon att ansvara fö r genomfö randet. Denna person måste få relevant kunskap fö r uppgiften. Se vad som sagts på sidan 19 om miljö samordnare. Eftersom det går att infö ra det systematiska miljö arbetet ö ver tid kan fö ljdakt-ligen också resurserna fö rdelas ö ver tid. Det är här viktigt att se de initiala insatserna som mö jligheter att minska åt-gången på resurser, minska kostnaderna (jfr sidan 17), utveckla personalen och minska miljö belastningen och inte se dem enbart som utgifter . Ska ett systematiskt och strukturerat miljö arbete fungera praktisk och inte stanna vid en skrivbordsprodukt eller vid ledningsbeslut är det viktigt att perso-nalen får mö jlighet att medverka i processen med att bygga upp det, därav resursåtgången i initialskedet. Tid behö vs också fö r intern utbildning och infor-mation. Identifiera kompetens- och kunskapsbehov Myndigheten bö r fortlö pande identifiera sådana behov av kunskaper och kom-petens som behö vs fö r att miljömålen ska gå att nå. Kompetensutveckling är en process i sig som ska vara genomtänkt och planerad (jfr 8 § verksfö rord-ningen). Myndigheter som uteslutande påverkar miljö n genom sin administration och kontorsverksamhet bö r ge personalen kunskaper om hur de minskar och sorte-rar avfallet, gö r miljö anpassade upphandlingar, sparar energi m.m. Myndigheter som påverkar miljö n genom sin regelgivning måste t.ex. utbilda berö rd personal i hur de ska beakta miljö frågan i arbetet med nya eller reviderade regler och hur de infö r besluten också ska utreda konsekvenserna fö r miljö n. Personal som arbetar vid anläggningar med direkt påverkan på miljö n måste få kunskap t.ex. om hur de på ett optimalt sätt ska skö ta sitt arbete så att det blir effektivt från både produktions- och miljö synpunkt och vilka konsekvenserna blir fö r miljö n och verksamheten om de inte tar nö dvändig miljö hänsyn. Beakta kompetensbehoven vid nyanställning, fortbildning och kompetensut-veckling och när personal får i uppdrag att genomfö ra olika arbetsuppgifter. All personal bö r utifrån vad som sagts, få en viss grundkunskap och, om det behö vs, specialkunskap fö r att deras arbete ska bli kompetent och effektivt utfö rt. Kunskap om hur deras arbete påverkar eller kan påverka mil-jö n om det inte utfö rs rätt är viktig, inte minst fö r fö rståelsen av det egna ansvaret. Se till att tillfälligt anställd eller inhyrd personal eller konsulter som arbetar i organisationen kan uppvisa eller får erforderliga kunskaper och färdigheter fö r att kunna utfö ra sitt arbete på ett miljö ansvarigt sätt och i enlighet med myndig-hetens miljö policy. Ett särskilt introduktionsprogram fö r konsulter och entre-prenö rer kan behö vas fö r detta ändamål. Upprätta utbildningsprogram fö r personalen. Se bilaga 7. Med rutiner avses anvisningar fö r arbetets gång. Behovet av sådana varierar fö r olika moment i miljö arbetet. Dokumenterade rutiner kan, beroende på typ av verksamhet, behö va finnas fö r t.ex. reningsanläggningar, upphandling, skö tsel av kontorsutrustning och annan teknisk utrustning, avfallshantering samt intern och extern kommunikation eller fö r korrigerande åtgärder. Ska det vara mö jligt att styra och samordna viktiga moment i miljö arbetet måste de rutiner som var och en har att fö lja vara tydliga och lätt tillgängliga. Dokumentation av rutinerna är en fö rutsättning fö r att brister i fö rfa-ringsätt eller i samordningen eller begångna felgrepp ska gå att spåra upp och korrigera. Rutinerna kan, beroende på typ, finnas antingen personligt tillgängliga eller fö r-varas lätt åtkomligt på den organisatoriska enhet som var och en tillhö r. Tillfällig personal och entreprenö rer måste få vetskap av vilka rutiner som finns och som de ska rätta sig efter, var de är tillgängliga samt kunskap om hur de berö rs av dem (jfr. vad som sagts ovan om introduktionsprogram). Ett sätt kan vara att sammanställa vilka rutiner och krav de ska beakta. Ä r det fråga om entreprenö rer eller konsulter kan det vara lämpligt att de med en underskrift in-tygar att de tagit del av och kommer att fö lja kraven. har miljö problemen allt mer fö rskjutits från punktutsläpp t.ex. fabriksskorstenar och avloppsledningar till varor och produkter. Den offentliga sektorn kö per varor och tjänster fö r totalt ca 280 miljar-der svenska kronor varav staten kö per fö r drygt 100 miljarder. Genom att ta miljö hänsyn vid upphandlingen sänder staten viktiga signaler till producenter och industri att miljö anpassa sina produkter och sin produktion. Utö ver positiva effekter på miljö n kan en sådan upphandling också få positiva återverkningar på industrins konkurrenskraft. Regeringen skriver i proposition om Vissa åt-gärder fö r att halvera arbetslö sheten , ändrade anslag fö r /96, finansiering m.m.(/96:222), Genom att bl.a. ange enhetliga miljö krav fö r upphandlingen får pro-ducenterna incitament att styra mot miljö anpassade varor och tjänster, vilket kan bidra till att svenska fö retags exportmö jligheter ö kar. Kretsloppspropositionen (1992/93:180) anger att miljö krav bö r ställas i ö kad utsträckning vid offentlig upphandling. Den offentliga sektorns upphandling, dess miljö påverkan och roll har kartlagts och analyserats i betänkandet (SOU 1996:23) Upphandling - en miljö fråga. Här har också angetts vilka typer av miljö krav som är mö jliga att ställa och som inte går att ställa. En miljö anpassad upphandling ingår i ett integrerat miljö arbete. Vid upphand-lingen måste myndigheten beakta sin antagna miljö policy. Eftersom inkö parnas arbete har såväl ekonomisk som miljömässig betydelse bö r myndigheten se till att deras organisatoriska ställning är tillräckligt stark och att deras kunskaper är tillräckliga. Det finns en lång rad handbö cker och instruktioner om hur en miljö anpassad upphandling går till och beskrivningar om vad som är att betrakta som miljö an-passat. Sådana finns utgivna såväl i av olika aktö rer och organ, som internationellt.