sou · GKB3112 · 1997-01-01 00:00:00 — omfatta miljö effekterna från den interna och administrativa verksamheten liksom direkt miljö påverkan via utsläpp etc. och indirekta miljö effekter till fö ljd av beslut som fattats. Genom utredningen kan även behoven av att samverka med andra uppmärksammas liksom behoven av internationella insatser. Myndigheten måste ha kunskaper om sin miljö påverkan och se sin roll i miljö -arbetet. Genom att kartlägga miljö effekterna från verksamheten bygger man upp en kompetens kring miljö frågorna inom myndigheten. Detta underlättar det fortsatta arbetet med att integrera miljö hänsyn och att gö ra rätt prioriteringar och avvägningar. Kunskaperna från miljö utredningen är en fö rutsättning fö r att kunna motivera och fö rklara miljö policyn, såväl internt som externt. * Miljöpolicy - hur ska vi arbeta? Miljö policyn ska peka ut den ö vergripande inriktningen, slå fast de principer som ska gälla och att kontinuerligt fö rbättra miljö arbetet är att betrakta som nor-malt. I vissa sammanhang, t.ex. när väsentliga statliga intressen berö rs, om stora kostnader kan komma att uppstå eller om verksamhetens inriktning eller viktiga prioriteringar påverkas, kan den fö rsta miljö policyn behö va fö rankras hos regeringen. * Miljömål för verksamheten - vad ska vi uppnå? Utifrån miljö utredningen och miljö policyn formulerar myndigheten ö vergri-pande och detaljerade interna miljömål fö r verksamheten. Genom att uppfylla målen och därefter sätta nya mål konkretiserar myndigheten det egna kravet på kontinuerliga fö rbättringar. * Handlingsprogram - hur genomför vi det? Myndigheten ska utarbeta och genomfö ra ett program fö r att uppnå miljömålen. Där beskrivs åtgärder, arbetsmetoder samt fö rdelningen av ansvar och resurser fö r att nå miljömålen. * Integrering och fördelning av ansvar Det generella miljö ansvaret och de befogenheter detta innefattar ska Ska miljö frågorna integreras i utbildningsplaner fö r kom-petensutveckling. läggas fast och dokumenteras. * Utvärdering/uppföljning - hur har vi lyckats? Miljö arbetet ska regelbundet utvärderas fö r att myndigheten ska kunna bedöma om det leder till att miljö policyn fö ljs och miljömålen genomfö rs på ett effektivt sätt. Miljö revision är ett av flera sätt att gö ra Kunskap om miljö frågor är en fö rutsättning fö r att miljö hänsyn ska tas i alla delar av verksamheten. Det handlar om att hö ja den generella miljömedveten-heten hos de anställda fö r att de ska veta hur deras eget arbete påverkar miljö n. Därfö r måste all personal inom myndigheten få en basutbildning om myndig-hetens miljö påverkan och hur var och en ska ta miljö hänsyn i sitt egna arbete. måste regelbundet fö lja skogsorganisationen omfattas av krav på internrevision enligt fö rordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter m.fl.. En sådan revision ska avse system, rutiner och orga-nisation samt den ekonomiska redovisningen, men revisionen får även omfatta andra uppdrag. Resultaten från miljö arbetet bö r myndigheterna presentera i sin årsredovisning och bö r granska miljö arbetet, i likhet med att de granskar den ekonomiska redovisningen och ö vrig fö rvaltning (se sidan33). Miljö anpassad statlig upphandling av varor och tjänster Fö r varje departementsområde bö r några myndigheter genom reglerings-breven fö r 1997 få i uppdrag att redovisa om de miljö anpassat sin upp-handling av varor och tjänster. Det bö r vara samma myndigheter som fått i uppdrag att integrera miljö arbete i sin verksamhet (pilotmyndigheterna). Ä ven måste miljö anpassa sin upphandling. På beställning av Miljö vårdsberedningen tar fram en vägledning fö r en miljö anpassad statlig upphandling. Regeringen bö r ö verväga att via regleringsbrevet fö r 1997 ge i uppdrag att med vägledningen som grund utbilda eller på annat sätt ö ka kunska-perna hos de statliga myndigheternas upphandlare på detta område. Prio-ritet bö r ges åt de myndigheter som regeringen begärt ska redovisa om de miljö anpassat upphandlingen, åt de myndigheter som ingår i den statliga inkö pssamordningen samt åt upphandlande enheter. I uppdraget bö r ingå att gö ra en fö rsta utvärdering av hur upp-handlingen har miljö anpassats. Uppdraget bö r genomfö ras i samverkan med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen. Regeringen bö r ö verväga att fö reslå en ändring i lagen (1992: 1528) om offentlig upphandling som bemyndigar regeringen att utfärda bestämmelser, utifrån vilka närmare kan anges hur miljö hänsyn ska tas. Ett sådant fö rslag bö r invänta utvärdering ovan liksom erfarenheterna från de statliga myndigheterna och även bygga på erfaren-heter och synpunkter från kommuner och landsting. Upphandlings- och miljö utredningen har i betänkande Upphandling en miljö -fråga (SOU 1996:23) bl.a. fö reslagit att upphandlarnas status måste hö jas och deras kunskaper fö rbättras. Miljö vårdsberedningen instämmer i detta fö rslag. Betänkandet nämner också hur ISO 14001 och EMAS ska nyttjas vid upphand-lingen. Att det inte är mö jligt uppges bl.a. bero på att ISO 14001 inte är godkänd och att ett Vi vill här lägga till miljö -arbetet, ambitionsnivån på det. De nationella lagkraven, som kan variera, utgö r det enda kravet på en absolutnivå fö r miljö arbetet. En miljö anpassad upphandling bö r ingå i ett integrerat miljö arbete. Genom att ställa miljö krav vid upphandlingen kan myndigheterna aktivt bidra till en utveckling av mer miljö anpassade varor och tjänster och minska de negativa miljö effekterna från den egna verksamheten. Regeringen skriver i proposition Vissa åtgärder fö r att halvera arbetslö sheten , ändrade anslag fö r /96, finansiering m.m.(prop 1995/96:222), Genom att bl.a. ange enhetliga miljö krav fö r upphandlingen får pro-ducenterna incitament att styra mot miljö anpassade varor och tjänster, vilket kan bidra till att svenska fö retags exportmö jligheter ö kar. produktområden med känd miljö påverkan till alla typer av tjänster som traditionellt inte fö rknippats med sådan påverkan t.ex. finansiella tjänster. Vissa områden bö r komma i fö rsta hand. Välinformerade konsumenter, bland vilka statsfö rvaltningen och annan offentlig fö rvaltning ingår, kan utgö ra en stor pådrivande kraft i miljö arbetet. Upphandlarna på de statliga myndigheterna har en viktig roll även av rent eko-nomiska skäl. Inom måste Fö rvaltningskontoret och ö vriga upphandlande enheter, på samma sätt som myndigheterna, miljö anpassa sin upphandling, allt från kontorsmaterial och utrustning, el och värme till städning m.m.. Upphandlings- och miljö utredningen (SOU 1996:23) konstaterade att olika källor presenterar nya och inte sällan motsägelsefulla uppgifter om vad som är att betrakta som miljö anpassat; det kan vara myndigheter, leverantö rer, branschorganisationer, miljö organisationer, fack- och dagspress. Detta innebär svårigheter fö r upphandlarna i en situation där kunskaper och erfarenheter saknas. har i rapporten (4508) Offentlig upphandling med miljö -hänsyn uppmärksammat behovet av att hö ja upphandlarnas kunskaper. Rap-porten redogö r även fö r vad man bö r tänka på vid offentlig upphandling av kemikalier, papper- och trycksaker, träprodukter, metaller, plastprodukter, tex-tilvaror, byggnadsmaterial, elektronik och elektriska produkter, fordon, däck, arbetsfordon och arbetsredskap, fordonsvård och underhåll, energi, sjukvårds-artiklar, batterier, fö rpackningar samt av livsmedel. Rapporten är informativ men inte skriven utifrån upphandlarnas vardagssituation på de statliga myndig-heterna och således inte användaranpassad. Miljö vårdsberedningens enkät visar att de statliga myndigheterna rent allmänt efterlyser konkret och praktiskt användbar information och kunskap. Upphand-lings- och miljö utredningen efterlyser adekvata arbetsverktyg att sätta i hän-derna på upphandlarna. Det saknas ett nationellt program fö r att hö ja kunskaperna hos myndig-heternas upphandlare. Miljö vårdsberedningen har därfö r beställt en praktisk och användaranpassad vägledning från fö r att få den statliga upphandlingen miljö anpassad. Vägledningen ska rikta sig till statliga upphand-lare och kommer att omfatta elektronik/elektroniska produkter och kontorsmas-kiner, batterier, kemikalier, resor och egna transporter, hotell och konferenser, mö bler och papper samt energikonsumtion. Sekundärt kan andra varor och tjänster komma i fråga. Vägledningen ska vara klar och tas fram i samarbete med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspek-tionen. Vägledningen ska så långt mö jligt ta vara på de mö jligheter som lagen om offentlig upphandling ger och utgå från upphandlarnas vardagssituation och be-hov av stö d och hjälp. Enligt beställningen ska den ta upp, *Upphandlarnas roll i miljö arbetet: Upphandlarnas roll behö ver Det ska därfö r framgå att de har stor betydelse och gö ra stor nytta som på-drivare produktutveckling och att en sådan industriutveckling och tillväxt. *Vad gäller? : Avsnittet ska kortfattat presentera regelverken fö r upphandling och andra relevanta bestämmelser t.ex. LKP och producentansvar, miljö -märkningssystem, standarder och deras innebö rd t.ex. ISO 14000 och EMAS, viktiga principer fö r miljö arbetet t.ex. fö rsiktighetsprincipen. *Hur gö r man? : Det ska framgå hur krav kan ställas och om mö jligt hur läm-nade anbud ska bedömas. Avsnittet bö r också ta upp samarbetet inom myn-digheten i upphandlingsfrågor. Upphandlingen ska ske från ett livscykelperspektiv och det ska framgå att de ekonomiska hänsynen, utö ver kostnaderna fö r inkö p, också bö r avse kostnaderna fö r drift och omhändertagande. De generella funktions- och kvalitetskraven kan avse t.ex. lång livslängd, re-surseffektivitet (minimal användning av energi, vatten, kemikalier etc), återan-vändning eller återvinning, begränsad avfallsalstring och frånvaro av miljö far-liga komponenter. Det är viktigt att , tillsammans med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen, fullfö ljer arbetet med vägledningen med att genomfö ra en riktad utbildning av upphandlare vid viktiga statliga myn-digheter och vid fö rvaltningskontor och ö vriga upphandlande enheter. Hur den offentliga upphandlingen utvecklas bö r utvärderas sedan väg-ledningen och kunskaper fö rts ut och hunnit bli tillämpade. Vägledningen måste ständigt fö rnyas och hållas aktuell. Vad kan regeringen göra? Regeringen saknar konstitutionell rätt att tala om fö r myndigheterna hur de ska tillämpa lagstiftningen (regeringsformen 11 kap. 7 §). Det saknas dessutom ett bemyndigande i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling som gö r det mö j-ligt fö r regeringen att närmare reglera omständigheterna kring en miljö anpassad upphandling. Det är heller inte mö jligt att använda regleringsbreven på ett sådant sätt att myndigheterna kan uppfatta dem som en styrning av lagtillämp- ningen i en viss riktning eller i ett visst hänseende. Det blir därmed extra viktigt att regeringen aktivt fö ljer upp lagtillämpningen fö r att kunna bedöma om det behö ver vidtas åtgärder av olika slag t.ex. om det behö ver gö ras tillägg eller ändringar i lagen om offentlig upphandling i en mil-jö anpassad riktning. Regeringen bö r sålunda via regleringsbreven fö r 1997 ge ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa om de miljö anpassat sin upp-handling, vilka krav som då har ställts fö r olika varor/tjänster samt hur stor andel av den totala upphandlingen som är miljö anpassad. De bö r också redo-visa om det finns problem eller hinder fö r detta och ge fö rslag på hur proble-men kan ö vervinnas. Eftersom regleringsbreven inte går att använda fö r att styra statens offentliga upphandling bö r regeringen ö verväga att fö reslå en ändring lagen (1994:1528) om offentlig upphandling. utser, bö r få mö jlighet att hur miljö -påverkan ska Exempel på vad som kan behö va fö rtydligas är att den upphandlande enheten vid prö vningen av anbudet ska be-akta hushållning med energi och andra resurser, varans livslängd, mö jligheter till återanvändning eller återvinning och till reparationer. Nämnden fö r offentlig upphandling bö r i så fall vara den myndighet som utfär-dar sådana bestämmelser, men i nära samarbete med och Kemikalieinspektionen. Eftersom upphandlingen av vissa varor och tjänster i den offentliga upphandlingen är mer intressanta från miljö synpunkt än andra bö r bestämmelserna kunna riktas mot just dessa. I bilaga 3 lämnar vi ett fö rslag till mö jlig utformning av ett bemyndigande. Ett sådant fö rslag till bö r avvakta återrapporteringen från myndig-heterna enligt ovan så att viktiga synpunkter tas till vara infö r en eventuell lag-ändring. Eftersom ett bemyndigande skulle gö ra det mö jligt att påverka hela den offentliga sektorns upphandling och inte enbart statens, bö r regeringen hämta in synpunkter och erfarenheter även från Landstingsfö rbundet och Svenska kommunfö rbundet. Hur en sådan fö rändring skulle fö rhålla sig till EUs regler måste undersö kas närmare. Fö r att stö dja kompetensutvecklingen på området bö r regeringen via reglerings-breven fö r 1997 ge i uppdrag att i samverkan med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen och med vägledningen som grund utbilda eller på annat sätt hö ja kunskaperna hos de statliga upphand-larna och att gö ra en fö rsta utvärdering av hur den offentliga upp- handlingen har miljö anpassats. Utbildningen bö r rikta sig till de myndigheter som fått i uppdrag att redovisa om de miljö anpassat sin upphandling, till de myndigheter som ingår i den stat-liga inkö pssamordningen och till upphandlande enheter. Eftersom de myndigheter som ingår i statens inkö pssamordning står fö r en väsentlig del av statens upphandling är upphandlarna på dessa myndigheter sär-skilt viktiga. Å terrapportering och annan redovisning Statliga myndigheter bö r i sin årsredovisning till regeringen redovisa resul-tatet av sitt miljö arbete. Hur en sådan redovisning ska slutligt utformas bö r växa fram genom att de tidigare nämnda pilotmyndigheterna i regleringsbreven fö r 1997 även får i uppdrag att redovisa miljö arbetet i årsredovisningarna. Myndigheterna bö r samråda med angående formerna fö r redovisningen. På basis av erfarenheterna bö r regeringen i ett senare skede ändra i fö rord- ningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsframställan så att alla statliga myndigheter redovisar miljö arbetet. De sektorsmyndigheter som inte avger en årlig sektorsrapport avseende miljö arbetet bö r få ett sådant krav via regleringsbreven fö r 1997. bö r även revidera de statliga myndigheternas miljö -arbete. Via regleringsbrevet fö r 1997 bö r RRV få i uppdrag att bygga upp erforderlig kompetens fö r detta och att samarbeta med pilotmyndigheterna fö r att utveckla en lämplig form fö r och innehåll i redovisningen av miljö -arbetet i årsredovisningen. n fick i uppdrag (Dir 1996:4) att ut-reda om fö retag bö r åläggas att i sin årsredovisning lämna viss miljö anknuten information, såsom en redogö relse fö r de fö rpliktelser och de kostnader som uppkommit till fö ljd av fö retagets påverkan på den yttre miljö n och en beskriv-ning av de åtgärder som fö retaget har vidtagit med anledning av denna påver-kan. Uppdraget ska slutredovisas . Allt fler privata fö retag har insett vikten av att frivilligt tillhandahålla miljö information i sina årsredovis-ningar eftersom miljö frågorna får allt stö rre betydelse fö r konkurrenskraft och affärsutveckling. Flera kommuner arbetar med kommunala miljö bokslut. Statliga myndigheter och deras verksamheter påverkar miljö n. har miljö faktorn en ö kande betydelse fö r tillväxten och fö r vår framtid. Vi menar därfö r att offentlig och privat verksamhet ska jämställas vad avser redovis-ningen av påverkan på miljö n. kan orsakerna till miljö påverkan från den privata sektorn härrö ra från beslut inom den offentliga sektorn. All information som kan komma fram om andra och liknande effekter är särskilt viktig att upp- märksamma. Som Miljövårdsberedningen konstaterat redovisar få myndigheter sitt miljö- arbete (sidan 17). Å terrapporteringen av myndigheternas miljöarbete och resul-taten från det uppvisar en starkt splittrad bild. Detta försvårar priorite-ringar, avvägningar och uppföljningar av statens samlade miljöarbete och andra insatser som påverkar miljön samt riskerar att göra det ineffektivt även från kostnadssynpunkt. I sin tur får brister i statens miljö arbete återverkningar på andra delar av samhället eftersom staten påverkar andra aktö rers miljö arbete t.ex. genom regler eller transfereringar riktade mot industri, kommuner eller en-skilda. Sådana brister påverkar därmed samhällsutvecklingen i stort. Fö rordningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsframställan reglerar myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen ska avse all verksamhet som myndigheten bedriver, vilken ska vara indelad i verksamhetsgrenar fö r vilka det ska finnas verksamhetsmål. Dessa ska grunda sig på de ö vergripande målen fö r verksamheten eller fö r samhällssektorn vilka regeringen eller beslu-tat. Fö r varje verksamhetsmål ska det fastställas mätmetoder och resultatmått. Myndigheten är ålagd att informera regeringen om andra fö rhållanden som är av väsentlig betydelse fö r regeringens prö vning av verksamheten. ska få en kopia av årsredovisningen. Vi menar att en integrerad återrapportering från myndigheterna till regeringen är grundläggande fö r att regeringen ska kunna fö lja statsfö rvaltningens miljö -arbete och se om det leder till ö nskat resultat. En sådan rapportering måste så långt mö jligt vara enhetligt utformad fö r att uppgifterna ska gå att enkelt ta del av, ställa samman eller kontrollera. Å rsredovisningen bö r därfö r innehålla en redogö relse av vilka åtgärder myndig-heten vidtagit samt en handfast beskrivning av resultatet från miljö -arbetet eller resultatmått t.ex. i form av nyckeltal. Fö rslag på nyckeltal finns i vägledningen (bilaga 4). Genom att sammanställa myndigheternas redovisningar skulle regeringen få en bättre hur statsfö rvaltningen skö ter fö r effektiviseringar och prioriteringar i miljö arbetet och fö r fö rslag till vidare åtgärder. Varje departement skulle härigenom också internt kunna tydliggö ra vikten av miljö arbetet och regeringen skulle kunna få bättre underlag fö r politiska avvägningar och samverkan ö ver departements- och myndighets-gränser. Fö r de flesta myndigheter utgö r miljö arbete inte en särskild verksamhetsgren utifrån lydelsen i fö rordningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsfram-ställan. Därmed framstår kravet på miljö redovisning också som otydligt och vi anser att det måste preciseras. Enligt Miljövårdsberedningen går det normalt inte att betrakta miljöfrågan som en egen verksamhetsgren och den bör heller inte betraktas på detta sätt. Det medför å andra sidan att myndigheterna inte har anledning eller krav på sig att utifrån förordningen redovisa sitt miljöarbete i årsredovisningen. Myndig-heterna har heller inte haft anledning att se miljöfrågan som ett förhållande av väsentlig betydelse för verksamheten eftersom denna fråga inte alltid har väsentlig betydelse för myndigheten själv. Enligt Miljö vårdsberedningen finns det emellertid inte tillräckligt med praktiska erfarenheter från en redovisning av miljö arbetet och från vad som är lämpliga och ändamålsenliga former fö r den. Därfö r bö r praktiska erfarenheter få växa fram genom att några myndigheter får gå fö re i utvecklingen. De myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar fö r miljö n och inte avger en årlig sektors-rapport avseende miljö arbetet bö r få ett sådant krav via regleringsbreven fö r 1997. Miljö vårdsberedningen har fö rstått ett arbete pågår med att fö rändra fö rord-ningen verksamhetsredovisningen eftersom integrering av ekonomi och miljö är i linje med internationella rekommendationer och den nationella utvecklingen inom andra samhällsområden. Vi har tidigare fö reslagit att regeringen inom varje departementsområde via reg-leringsbreven fö r 1997 ställer krav på några pilotmyndigheter att gö ra en miljö -utredning, ta fram en miljö policy och en plan fö r att inordna miljö arbetet i verksamheten. Dessa myndigheter, tillsammans med dem som tidigare fått lik-nande uppdrag eller redan har en miljö policy, bö r vara pilotmyndigheter även när det gäller en systematisk återrapportering via årsredovisningarna. I regle-ringsbreven bö r ingå ett uppdrag att på lämpligt sätt redovisa resultaten från sitt miljö arbete i såväl nästa som därefter fö ljande årsredovisningar. De bö r ut-veckla redovisningen i samråd med . () uppgifter framgår av verkets instruktion (fö rord-ning 1988:80). RRV ska granska effektiviteten i de statliga myndigheternas verksamhet och åtaganden samt i bidragsgivningen. Verket ska också granska myndigheternas årsredovisningar bl.a. avseende dess tillfö rlitlighet och hur rättvisande räkenskaperna redovisats. En särskild uppgift bland flera är att ut-veckla formerna fö r årsredovisningen. Det befintliga mandatet mö jliggö r fö r att bedriva extern miljö revision. Detta har däremot inte genomfö rts eftersom verket saknar tradition, kunskaper och kompetens fö r det. De nationella revisionsorganens internationella sammanslutning INTOSAI har uppmärksammat betydelsen av att de statliga revisionsorganen får en aktiv roll på miljö området (se sidan 10). Miljö vårdsberedningen menar att miljö området har stor betydelse fö r samhäl-lets utveckling, tillväxten i de moderna ekonomierna, sysselsättning och därmed ockå fö r välfärdssamhällets framtid. Detta framhåller även regeringen i prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med fö rslag till riktlinjer fö r den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r /96, m.m. (sidorna 29 och 94). Staten har en viktig roll i denna utveckling. Statligt agerande och statliga beslut och regler kan inverka positivt på andra aktö rer i samhället och därmed också på utvecklingen, men i sämsta fall också menligt och kostnadsdrivande på densamma. Parallellt finns en mer näraliggande ekonomisk anknytning till ett aktivt miljö -arbete. Myndigheterna kan genom hushållning med resurser minska sina kost-nader t.ex. fö r energi-, material- och annan resursfö rbrukning och avfallshante-ring. Om myndigheterna inte i tid åtgärdsbehov ö ka, Effekterna av riktade medel fö r granskas lik-som hur de olika myndigheterna tar sitt ansvar på miljö området och hur de sam-verkar. Av direktiven till redovisningskommitté n framgår, fö r en trovärdig miljö anknuten infor-mation är givetvis att den blir fö remål fö r en extern revision. Det finns anledning att ö verväga formerna fö r och omfattningen av revisionen. En särskild fråga är härvid vilka krav som bö r ställas på revisorernas sakkunskap och hur dagens revisorer kan tillgodose dessa krav. Frågan om revisorernas kompetens bö r även ses mot bakgrund av det system med miljö kontrollanter som skall byggas upp inom EMAS-systemet ö verfö ras på de statliga Mot bakgrund av vad som sagts ovan menar vi att ska till-delas uppgiften att genom extern miljö revision granska myndigheternas miljö -arbete på liknande sätt som de granskar ö vrig fö rvaltning och ekonomi. Genom att i årsredovisningen skriva in krav på att redovisa miljö arbetet blir det naturligt att gö ra en granskning även av miljö delen i årsredovisningen. Eftersom inte fö rfogar ö ver kompetens fö r ett sådant uppdrag bö r de via regleringsbrevet fö r 1997 få i uppdrag att utveckla den och klargö ra fö rutsättningarna fö r ett sådant uppdrag. En utveckling av kompetens kan avse miljö kunskaper i allmänhet, men också kunskaper om miljö lagstift-ning, miljö revision, miljö ledningssystem, mö jligheter att nyttja kompetens och kunnande på andra myndigheter m.m.. Detta arbete bö r ske parallellt med att de tidigare nämnda pilotmyndigheterna integrerar sitt miljö arbete och provar att redovisa detta i sin årsredovisning. och berö rda myndig-heter bö r samarbeta fö r att hitta lämpliga former fö r redovisningen.