sou · GKB392 · 1997-01-01 00:00:00 — Systemet har utvecklats av och varje län sköter sin egen databas. Ett mindre antal kommuner kan också rapportera direkt till KRUT genom uppkopplingar via modem. Det finns ett flertal olika datasystem för miljöskydd i användning hos landets kom- muner men inget har enkelt kunnat leverera data direkt till KRUT. () granskade användningen av KRUT (RRV 1995:59) och fann att systemet inte används på det sätt som ursprungligen planerats. Enligt RRV:s uppskattning är de årliga kostnaderna för datainsamling kring KRUT . I denna uppskattning ingår mindre summor för recipi- entdata som också ingår i miljödatautredningens beräkning. RRV anser att KRUT i många fall inte har integrerats i verksamheten. Det finns vida- re problem i samarbetet mellan myndigheter och uppgiftslämnare samt mellan myn- digheterna i deras informationssamverkan. Det finns en stor osäkerhet om täck- ningsgraden och kvalitén hos de data som registreras i KRUT. Informationsförsörj- ningen som rör KRUT har flera olika syften, vilket medfört en komplex uppgiftsin- samling i en miljö där ansvarsfrågor och samverkansformer varit oklara. hämtar utsläppsdata från länens datorer och lagrar dem i en databas kallad C-KRUT. Alla dataöverföringar görs via länens data nätverk som ock- så är anslutet till. använder dock C-KRUT endast i begränsad omfattning beroende på de ovannämnda osäkerheterna om datakvalitén. Huvuddelen av uttagen från C-KRUT har gjorts för andra statliga verk, offentliga utredningar, universitet och högskolor samt länsstyrelser och konsultfirmor. har dock lyckats väl med att etablera en datamodell (begreppsapparat) för att beskriva miljöfarliga utsläpp. De höga kvalitetskraven och ambitionen att klara flera olika syften har dock givit en i vissa avseenden komplice- rad datamodell och det har krävts en omfattande utbildning för att kunna använda KRUT. En översyn pågår av hur miljödata för miljöfarliga verksamheter bör samlas in. I samarbete mellan och länsstyrelserna pågår också ett arbete med att ta fram datasystem som kan ersätta KRUT med nya tekniska lösningar. Ett viktigt mål i detta arbete är att utveckla ett system som är lätt att använda och underhålla. Inom den nationella miljöövervakningen har slutit avtal med fyra datavärdar som ska tillhandahålla alla data från fem olika delprogram: ·SMHI: Stratosfärisk ozon, koldioxid, partiklar, UV-B, kemiska och fysikaliska havsmätningar ·SLU: Jordbruksmark, kemi ·SLU: Sötvatten, kemi&biologi (ej fisk) ·ITM (): Miljögifter i biota Diskussioner pågår med ytterligare två datavärdar. Ett databaskatalog (referensdatabas) utarbetas centralt på och kommer att vara till- gänglig via Internet. Det finns dock inga avtal som säger att datavärdarna ska tillhandahålla data via Internet. I de avtal som gäller för datavärdar står det att data ska levereras inom till självkostnadspriser. Dessa priser gäller endast data som har insamlats med medel från . har från köpt tillgången för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska basdata. Detta avtal ger dem som arbetar med miljöövervakning rätt att beställa dataserier till marginalkostnadspris. Avtalet omfattar inte bearbetade eller beräknade dataserier. har löpt under . Re- dan gjordes 24 leveranser till länen som skulle kostat 1,6 miljoner med ordinarie taxa. Dataleveranserna har sedan ökat ytterligare. Detta visar att det finns ett behov av sådana data, men att priserna tidigare varit så höga att länen inte införskaffat dessa data. Regionala finansierar framtagandet av stora mängder miljödata enligt samordnade recipientkontrollprogram. Insamlingen finansi- eras av företag och kommunala bolag som enligt miljöskyddslagen är skyldiga att genomföra sådana mätningar. Tillgänglighet och prissättning av dessa data varierar. I många fall kan data hämtas mot kopieringskostnaden, som dock för vissa system kan vara ganska hög beroende på att data är lagrade i äldre databaser. Referensdatabaser eller kataloger över databaser har av flera utredare utpekats som viktiga för ökad tillgänglighet till data. Inom ramen för det nordiska samarbetet publicerades en rapport kallad Referanstjenester for miljoinformasjon i - status og mulige samarbeidsmo- deller (Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter 1993:559). I rapporten påpekas att det är svårt eller omöjligt att få tag på miljödata från andra institutioner än den egna. Detta medför dubbelarbete eller att många beslut fattas med sämre underlag än nöd- vändigt. Det nordiska arbetet ska koordinerats med det arbete på europeisk nivå som drivs av EEA (). Enligt rapporten bör varje land bygga upp en nationell databas med referenser av följande typ: Det nordiska samarbetet bör enligt rapporten innehålla följande tre aktiviteter: ·Tesaurus (ordlista sorterad efter begrepp). De nordiska länderna bör samarbeta om en tesarus för den yttre miljön och föra en gemensam nordisk linje i förhål- lande till EEA. Kodlistorna från Nordiska kodcentralen bör användas. Kunskap om använda metoder är en viktig information för att bedöma kvalitén hos data. Ett gemensamt nordiskt metodregister bör därför ska- pas. (datamodeller). Detta arbete bör ges högsta prioritet eftersom det blir styrande för hur data lagras i referensdatabasen. Arbetet inom EU har bl.a. resulterat i ett förslag till Catalogue of Datasources for the environment skrivet av och publicerat 1994. En tidigare studie har formulerat de generella kraven på en EEA/CDS (Catalogue of Data Sources). CDS är inte tänkt att innehålla några egentliga data, utan information om data. Ambitionen är att CDS ska innehålla tillräckligt med in- formation för att en användare ska kunna bedöma informationens användbarhet. De fyra huvudtyperna av referenser är: ·institutioner, ansvariga för miljödata och information ·aktiviteter (datainsamling, övervakning, datalagring, forskning, information, standardisering) ·produkter (rapporter, databaser, kartor) Kompletterande referenstyper är: ·någon form av geografisk referens till område där data insamlats ·(berörda författningar). Katalogen är tänkt att vara flexibel och uppbyggt av olika moduler. En flerspråkig tesaurus ska också utvecklas med de begrepp/termer som definieras av EEA/EIONET. Möjligheten att utnyttja Internet och World för att organi- sera katalogen berörs kortfattat. är det dock det självklara valet. Arbetet med CDS och Tesaurus kommer att redovisas via EEA:s webserver () när förslagen har godkänts. Databaskataloger för geografisk information håller också på att utarbetas på svensk och europeisk nivå. Det svenska arbetet leds av som valt att bygga databasen på en WWW-server (/samgis/ndbk.html). Katalogen flyttades ut på Internet , men innehåller ännu bara några exempel på data. Den som vill kan sköta inmatning till katalogen via ett vanligt klientprogram som Miljöinformation betecknar i denna utredning bearbetade data och statistik om mil- jön. Miljöinformation kan innehålla miljödata men dessa är då tolkade och beskrivna i en medföljande text. Detta är en snävare definition av begreppet information än vad som används i många andra sammanhang. För att få en mer lättläst text används ibland termen miljöinformation för att beskriva både data och information om miljön. Kvalitetssäkringen av miljöinformation kan ske med i princip samma metoder som kvalitetssäkring av annan skriven information, dvs fackgranskning och kritisk debatt. Publicering i digital form som WWW-dokument kan dock kräva en viss omarbetning för att ge god läsbarhet. Informationsutbudet inom miljövården ökar . Företagens ökande intresse för miljövård har gett upphov till flera nyhetsblad och tidskrifter som kompletterar ett redan stort utbud. Miljöfrågor tas allt oftare upp i annan fackpress. Det finns också ett stort antal lagar och förordningar som berör miljön. En informationsanalys utfördes av några länsstyrelsers miljövårdsenheter 1994 och visade att informationssökning, främst i publikationer som författningar, allmänna råd och informationsblad av olika slag, är resurskrävande. Det är troligt att förhållan- dena på kommunerna är likartade och att arbetstiden för att söka och hålla miljöin- formation ajuor från olika myndigheter är betydande. sker detta huvudsakligen genom läsning och deltagande i kurser. Digital teknik har ännu en mycket begränsad användning för att sprida författningar, allmänna råd och annan information från myndigheter. har det dock kommit några CD-skivor med bl.a. författningstexter inom miljövården. 4.4Elektroniska konferenser om miljöfrågor Den första elektroniska konferensen om miljöfrågor i var Miljödialogen, se avsnitt 5.3. Antalet användare är dock bara drygt 100 personer och diskussionerna ligger ännu på en mycket enkel nivå utan koppling till den praktiska miljövården. Med undantag för Agenda 21-arbetet har den ringa betydelse för miljöarbetet. har Miljöforum på blivit en intressant elektro- nisk konferens för dem som arbetar med miljöfrågor inom kommunerna. Det finns minst ett tjugotal nyhetsgrupper på Internet som behandlar miljöfrågor. Inom den svenskspråkiga delen (Swenet) finns det inga nyhetsgrupper som behandlar miljöfrågor. Kvalitén på diskussionerna varierar kraftigt. De mer allmänna diskussio- nerna innehåller mycket ointressant material, medan de vetenskapliga diskussionerna håller hög klass. Forskning och internationellt miljöarbete kan ha stor an- vändning av sådant material. Även Nations Environment Programme () har byggt upp nätverk som innehåller en del ambitiösa översikter över olika datakällor och mätprogram. Det finns bland annat en datakatalog för : Central Euro- pean Request Facility (). an- vänder WWW-tekniken och har byggt upp ett nät av servrar med miljöinformation. 4.5 Användningen av digitala data och information i dagens miljöarbe- te Utbytet av digitala data och digital information mellan olika aktörer är fortfarande av begränsad omfattning. För att få en uppfattning om dagens situation sändes en enkel enkät (se bilaga 10.3) till 36 olika myndigheter, högskolor och organisationer. Enkä- ten besvarades av följande organisationer: , , stad, , , , , Uni- versitet, SGU, Det Naturliga Steget, , Skogsforsk, Universitet, , . Enkäten har inte planerats som en statistisk undersökning. Ambitionen var att få indi- kationer på problem och hinder för användningen av ny informationsteknik till att förmedla miljöinformation. Flera anser att de största hindren för en ökad användning av miljödata är oklarheter kring ekonomiska frågor. Bristen på överblick nämns även som ett problem. Avnä- marna har ännu inte kompetens att söka direkt i olika data baser, men de flesta tror att det kan bli möjligt . Multimedia och Internet återkommer i många svar när framtiden ska beskrivas. är ett regionalt center för FN:s miljöprogram; . skapades vid miljökonferensen i och har sitt huvudkontor i . uppgift är att tillhandahålla miljöinformation av hög kvalitet som underlag för be- dömningar av olika miljöfrågor. (Global Resource Information Database) är ett världstäckande nätverk av olika center som tillhandahåller olika former av miljödata. omfattar detta mer än 2000 olika dataserier, de flesta avpassade för användning i geografiska informationssystem. startade med ansvar för miljöinformation om polarregionen och de nordiska staterna med tillhörande havsområden. anordnades ett Executive Seminar på temat The Role of the Electronic Highway in the Prepara- tion of Environmental Information for Decision-Making (Rapport /205029- 95/9). I sammanfattningen konstaterade man att: Om aktuell, pålitlig och förståelig miljöinformation görs tillgänglig för beslutsfatta- re, skolungdom och allmänheten via elektroniska nätverk kan detta ge en stor ökning av antalet användare (av miljöinformation). -Varje diskussion om informationssystem måste utgå från en behovsmodell som är brukarstyrd och beslutsorienterad. -Policies och regler krävs för att de elektroniska motorvägarna ska kunna användas effektivt. -Sökverktyg behöver utvecklas för att skilja ut användbar information från brus. -Informationen ska kunna nås via en punkt. -Ordnad tillgång till Internets resurser kräver kvalitetssäkring utförd av oberoende organisationer. -Ojämlikheten i tillgång till IT måste bearbetas. -Icke-elektronisk kommunikation kommer att vara nödvändig för att nå alla använ- dare. -De internationella organisationernas roll måste definieras. Den digitala teknikens första tillämpningar inom miljöarbetet var användningen av digitala mätinstrument, sedan kom ofta någon form av databashantering, därefter kontorsgöromål. Miljöarbetet skiljer sig inte i något väsentligt avseende från andra verksamheter när det gäller sådana tillämpningar. hanteras i stort sett alla data och all information digitalt i de interna system som olika aktörerna på miljöområdet använder. De olika organisationerna, företagen och myndigheterna har interna nät- verk och på de flesta arbetsplatser finns det en PC med standardprogram för ordbe- handling, kalkyl och presentation. Det finns en etablerad begreppsapparat för att beskriva de flesta miljöfrågorna. Men lagringen sker inte på ett enhetligt sätt. Data är svårtillgängliga och kostnaderna för att föra data mellan olika system är betydande. Prissättningen varierar och är i vissa fall ett hinder för att data ska kunna användas. De totala årliga kostnaderna för insamling av miljödata är av storleksordningen exklusive kostnader för landskapsinformation. årliga kostnader för insamling av sådan landskapsinformation som används i miljöar- betet är . Den helt dominerande finansieringen är via statli- ga anslag. Därefter kommer den recipientkontroll som företagen åläggs genom beslut enligt Miljöskyddslagen. betalade år 1995 för grundläggande miljöin- formation från SGU, och . Kommuner och länsstyrelser kö- per tillsammans miljöinformation för uppskattningsvis . Försäljningen av miljödata till offentliga myndigheter har därför ringa styrande effekt på vilka miljödata som faktiskt insamlas. har en del miljöinformation av intresse för svenskt miljöarbete lagrats på datorer som är uppkopplade till Internet. E-post fungerar bra för informa- tionsutbyte mellan personer som arbetar inom den statliga sektorn och i den högre undervisningen. Flertalet kommuner kan ännu inte använda e-post eller Internet, men utbyggnadstakten är hög och kommer många kommuner att skaffa såda- na anslutningar. Enstaka CD-skivor med miljöpedagogik och författningstexter har publicerats . Användningen av digital teknik för att förmedla miljöinfor- mation har ännu ringa omfattning. Situationen förändras dock snabbt och bör Internet och CD-skivor kunna utvecklas till ett viktigt komplement till konventionell teknik för informationsspridning. Prissättningen av digital miljöinformation varierar, men priserna är ännu inte lägre än motsvarande tryckta information, ofta är de högre. Det kan bero på att de första pro- dukterna har belastats med utvecklingskostnader men också på att många förlag har en strävan att bibehålla försäljningsvolymen på den tryckta informationen. Det finns några få svenskspråkiga elektroniska debatter om miljöfrågor, men dessa har ännu en marginell betydelse för miljöarbetet. Datorer och standardprogram för ordbehandling, kalkyl och statistik är vanliga hjälpmedel för många som arbetar med miljövård. är det möjligt att hantera sto- ra mängder data och information med en vanlig PC. Statistiska analyser och mate- matiska simuleringar som krävde tillgång till stordatorer kan nu göras med en vanlig PC. Den ökande tillgången till geografiska informationssystem till måttliga priser leder just nu till ändrade arbetssätt för analys och redovisning av geo- grafiska data. Tekniska hjälpmedel som telefon och fax tar vi nästan för givna, men också dessa har lett till nya sätt att arbeta. Förändringarna har skett gradvis och det som är en del av vår vardag föreföll visionärt . Utvecklingstakten när det gäller IT och speciellt Internet är dock betydligt snabbare än när tidigare tekniker etablerats. har det skett en mycket snabb ökning av möjligheterna till global kommunikation via Internet. CD-tekniken gör det möjligt att till låga kostna- der distribuera stora mängder data och information. Denna utveckling innebär stora förändringar i vårt sätt att förmedla data och information mellan olika aktörer. Tekni- ken kan också ge mindre miljöpåverkan än att distribuera data och information i tryckt form. I detta kapitel beskrivs några strategiska delar i dagens informationsteknik för att ge en teknisk bakgrund till de förslag till åtgärder som presenteras i senare kapitel. Tyngdpunkten ligger på teknik som har eller förväntas få en bred användning . Den som önskar en ännu mer omfattande teknisk beskrivning av WWW-tekniken hänvisas till rapporten för offentlig förvaltning (Statskontoret 1995:22). På samma sätt som det går utmärkt att köra bil utan att förstå hur motorn är uppbyggd kan man använda datorer utan att förstå de tekniska detal- jerna i datorer och program. Men den som ska köpa nya produkter för olika behov kan ha glädje av mer tekniska kunskaper. Internet utgörs av ett stort antal datorer som är hopkopplade i ett globalt nätverk. Nätverket saknar centralpunkt och hålls istället ihop av vissa grundläggande regler (protokoll) för hur data ska sändas och hur datorer ska namnges (TCP/IP). Det finns också regler för hur elektronisk post ska hanteras (SMTP/MIME) och ett språk (HTML) för att skriva dokument till World . Det finns också regler för filöverföring (ftp) mellan datorer, funktioner för detta ingår numera vanligen i de klientprogram som finns för att läsa dokument på World . är alla des- sa funktioner samlade i ett enda program och den vanliga användaren behöver inte lära sig några detaljer. Internet är det helt dominerande nätet för allt annat än företagsintern informa- tion. Nätet växer mycket snabbt och är väl tillgängligt på universitet och högskolor. Flertalet statliga myndigheter inom miljöområdet har också tillgång till Internet. Många ideella organisationer har en anslutning, ofta genom Nordnet, som är en del av ett världsomfattande nät för ideella organisationer. Företag och kommuner håller snabbt på att ansluta sig. Det blir också allt vanligare för privatpersoner att ansluta Enligt en uppskattning fördubblas antalet användare . I fanns ungefär 500 000 användare. Det går att bygga upp privata delnät som är kopplade till Internet. För organisationer med måttliga säkerhetskrav är detta tillräckligt. Den tekniska lösningen för kommu- nikation som används på Internet kallas TCP/IP och har blivit en de facto-standard som också allt mer används för rent företagsinterna nät. Detta har skapat en enorm marknad för programutveckling, där nya områden som ljud/bild/interaktiva program och konferenssystem utvecklas mycket snabbt. Allt tyder på att utvecklingen kommer att fortsätta i snabb takt och att det finns eller kommer att finnas billiga och bra standardprogram för många tillämpningar och att dessa produkter väl täcker miljöarbetets behov. World (WWW) är den snabbast växande delen av Internet. Tekniken gör det möjligt att länka information som rent fysiskt kan vara spridd till olika datorer i olika delar av världen. Läsaren av ett dokument behöver aldrig känna till de fysiska adresserna till de olika dokumenten, utan söker sig fram med hjälp av länkar i texten. Dokumenten kan innehålla bilder, ljud och video. Webtekniken kan fungera som ett skal kring befintliga databaser och kvalitén på slut- resultatet är givetvis beroende på de databaser och datamodeller som man utgår ifrån. Tekniken ökar dock sökbarheten och överblicken på ett dramatiskt sätt vilket gör att fler människor kan få tillgång till data och information som tidigare krävt stor dator- vana för att söka. Websidor skrivs i ett språk som kallas HTML (hypertext markup language). Detta språk använder bara vanliga läsbara tecken vilket gör att samma program kan läsas på en mängd olika datorer. Det spelar alltså ingen roll om användaren har en PC, Macintosh eller UNIX-dator. HTML-språket vidareutvecklas i rask takt och medger nu interaktiva program. En utveckling av språket, som kallas Java, gör det möjligt att tillsammans med dokumentet skicka över det program som behövs för att läsa och bearbeta dokumentet. Det är lätt att bygga upp enkla HTML-dokument och kommer flertalet ord- behandlare att kunna skapa dokument som är färdiga att publicera på nätet. Öknings- takten av antalet websidor är enorm och enligt uppgift () fördubblas anta- let websidor vart 53:e dygn. Kostnaderna för att själv skapa en websida är låga om man har en dator med en anslutning till Internet. Priserna för olika former av anslut- ningar sjunker . Det finns ett ökande antal webhotell där man till måttliga kostnader kan lägga ut sina sidor. Det finns ett antal gratisprogram för att översätta text från vanliga ordbehandlare till HTML. Detta gör att WWW kan användas även av privatpersoner och små ideella föreningar. Den helt dominerande användningen av WWW är att publicera information om företag, produkter eller projekt. Det finns en hel del miljöinformation av skiftande kvalitet tillgänglig. Ett växande antal s.k. hemsidor publiceras som systematiskt re- dovisar miljöinformation av hög eller mycket hög kvalitet. En utmärkt katalog med miljöinformation på Internet () underhålls av vid KTH. En snabb utveckling av WWW-tekniken kan förväntas även i och WWW- information kan på vissa områden konkurrera med fax och enklare tryck- saker. Websidor kommer att bli en allt viktigare teknik för att distribuera information där det inte ställs mycket stor krav på tryckkvalitet. Det är en oöverträffad teknik för att sprida information som ändras ofta till stora grupper och tekniken är mer miljöan- passad än fax eller tryckta nyhetsbrev. Tekniken utvecklas mycket snabbt och är till vissa delar ett nytt media som skapar nya former för kommunikation. Den explosionsartade tillväxten av nätet gör det allt viktigare att få hjälpmedel för att snabbt finna den information man behöver. Det finns ett antal bra, publika söktjänster tillgängliga. Dessa är av två slag. En variant är hierarkiska, mer eller mindre välstruk- turerade listor där man successivt avgränsar ett område. En annan variant är s.k. sökmotorer (t.ex. http://altavista. ) där det är möjligt att via olika kombi- nationer av sökord leta sig fram till de referenser som önskas. Tillväxten gör att bra sökhjälpmedel kommer att bli allt viktigare och en utveckling mot avancerade betal- tjänster som bevakar vissa områden kan förväntas. Ett exempel på en sådan tjänst är Routenet () från Scientific Abstracts som söker täcka miljöforskningens behov av kvalitetsgranskad information. Routenet ger också tillgång till ett antal kommersiella databaser. Elektronisk post är en mer än teknik som utvecklas från företag- sinterna till globala funktioner. Inom forskarvärlden skedde detta , medan statlig förvaltning börjat använda tekniken . Kommunala förvaltningar saknar i många fall externa anslutningar till sina system, men kommer ett ökande antal kommuner att skaffa sig möjligheter att sända och ta emot e-post. Det har saknats starka och accepterade standarder för att hante- ra svenska tecken och bilagor till text. Problemet med de svenska tecknen bottnar i att e-poststandarden är framtagen i , där alla tecken som man trodde behövdes definierades i en kod med 128 tecken (7-bitars ). Men i och andra europeiska länder har alla tecken inte kunnat representeras med 7-bitars kod utan man har behövt 8 bitar per tecken. För att komma runt problemet har det funnits, och finns, en mängd lösningar för att ordna till å, ä och ö över 7-bitars e-post. För att råda bot på detta har ett tillägg till den befintliga e-poststandarden tagits fram. Detta till- lägg kallas MIME, Multipurpose Internet Mail Extension. Förutom att ordna å, ä och ö på ett bra sätt så innehåller MIME-standarden specifikationer för hur till exempel bilder och ljud ska kunna transporteras i e-post.