ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12357 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga om de åtgärder som den är beredd att vidtaga för att öka skyddet för dem som arbetar med mänskliga rättigheter i . Först vill jag hänvisa till de svar på motioner, frågor och interpellationer i vilka regeringen redogjort för sin syn på situationen i och sitt agerande till stöd för de mänskliga rättigheterna. Jag delar den oro över utvecklingen i som uttrycker i sin fråga och särskilt den svåra situation som de många människor som arbetar med frågor som rör mänskliga rättigheter i landet ständigt lever i. Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt mycket allvarlig och har en upptrappning skett av våldsaktionerna. Det huvudsakliga ansvaret för skydd för landets medborgare ligger naturligtvis på den colombianska regeringen, som också vidtagit flera åtgärder till skydd för de organisationer i landet som arbetar för mänskliga rättigheter. Trots detta finns det stort utrymme för ytterligare insatser och internationellt stöd. kan stödja dessa organisationer dels genom vårt utvecklingssamarbete, dels genom den politiska bilaterala dialogen. Det svenska biståndet till syftar till att stärka respekten för mänskliga fri- och rättigheter, främja förebyggande arbete för konflikthantering och stärka demokratin. Detta bistånd har också utökats . stöder enskilda organisationer - internationella, svenska och lokala - som arbetar i med dessa frågor. Några av organisationerna är , , och Frivilligorganisationernas Fond för Mänskliga Rättigheter. Dessa samarbetar i sin tur med ett stort antal colombianska organisationer. stöder även FN:s kontor för Mänskliga Rättigheter i , såväl bilateralt som genom det stöd kontoret erhåller av EU. välkomnar också att har inbjudit UNHCR att öppna kontor i landet. Det svenska stödet för arbete för mänskliga rättigheter och demokrati i uppgick till ca . Det utökades till ca och kommer ca att utbetalas till stöd för olika organisationers arbete inom detta område i . Regeringen har vidare en fortlöpande bilateral dialog med om mänskliga rättigheter och situationen för de organisationer som arbetar med dessa frågor, både i och . Den bilaterala dialogen är värdefull och kompletteras dessutom av den dialog som förs mellan och i samma fråga. Vi kan alltså konstatera att situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt allvarlig. Men vi kan också notera att den interna konflikten och våldet - som är underliggande orsaker till den dystra situationen - uppmärksammas alltmer, både nationellt och internationellt. Frågan om fred står i centrum. I samband med lokalvalen lade över 10 miljoner colombianer även sin röst för freden i den folkliga manifestation för fred som anordnats av ett stort antal lokala organisationer. Även de colombianska barnen har i ett eget val röstat för freden. Det finns således hoppingivande tecken och den är självfallet fortsatt beredd att på olika sätt bistå i en framtida fredsprocess.
frs · GL12358 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att inte angelägna och finansierade vägobjekt fördröjs. Frågan ställs mot bakgrund av att vid den interna fördelningen av budgetmedel inom myndigheten har ställt krav på att endast vägprojekt där arbetsplanen vunnit laga kraft senast den 1december året innan skall erhålla budgetmedel för det nästkommande året. har infört denna regel sedan det visat sig att regioner gång på gång har överskattat möjligheterna att få till stånd lagakraftvunna arbetsplaner. Genom att den fysiska planeringsprocessen har dragit ut betydligt längre i tiden än vad regioner har räknat med har omfattande ekonomiska resurser bundits upp för projekt som inte har kommit i gång eller som blivit försenade. har därvid erhållit stora anslagssparanden. Skillnaden mellan prognoser över anslagsförbrukning och faktiskt utfall har därför varit stora. Särskilt besvärande har det varit att avvikelserna mellan utfall och prognos har tillkännagivits sent varför möjligheterna till anslagsomfördelning mellan regioner inte har kunnat utnyttjas. Genom den nu införda principen har skärpt kraven på det interna förberedelsearbetet i syfte att kunna genomföra utbyggnaden av vägnätet så effektivt som möjligt och utan att tidsfördröjningar uppstår. Planerade väginvesteringar skall således inte bli stående i brist på medel som medel finns tillgängliga för vägprojekt som inte kommer i gång. principer ligger väl i linje med regeringens ambitioner att genomförandet av länsplanerna skall ske rationellt och effektivt.
frs · GL12359 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om avser att ge ut ett nytryck av Mänskliga rättigheter - och kvinnans rättigheter, nr 1993:6 i . Jag delar åsikt om att konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, tillsammans med konventionen om barnets rättigheter, hör till de mer centrala konventionerna om mänskliga rättigheter och därför bör ges en bred spridning. Bägge dessa konventionstexter med kommentarer publiceras i . Skrifterna finns i lager hos och kan erhållas kostnadsfritt. Under FN:s år för de mänskliga rättigheterna 1998 planerar vi bl.a. att uppdatera UD informerar nr 1993:6 Mänskliga rättigheter - och kvinnans rättigheter. Jag vill också nämna att gav ut en ny skrift Handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens i - ett sammandrag. Denna visar vad representanter för 189 länder kommit överens om vad gäller åtgärder för att stärka kvinnors rättigheter på en rad områden, allt från åtgärder mot våld i hemmen och under väpnade konflikter till insatser för att stärka kvinnors ekonomiska ställning. Den första upplagan av denna publikation har tagit slut, men den är nu under nytryckning. Även denna skrift kan erhållas gratis från .
frs · GL12364 · 1997-12-31 00:00:00 — och har - mot bakgrund av att användningen av amalgam rapporterats ha ökat i till - frågat mig vad jag avser att göra för att amalgamet skall kunna avvecklas i enlighet med proposition 1993/94:163. I proposition 1993/94:163 Riktlinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället - åtgärder för att minska riskerna med kemikaliehanteringen angav regeringen som sin bedömning att användningen av amalgam inom vuxentandvården borde avvecklas senast . ställde sig bakom regeringens bedömning. Kemikalieinspektionen har till regeringen avlämnat en rapport om hur avvecklingen av amalgam fortgår samt ger förslag till olika åtgärder. I rapporten pekas på ett antal faktorer som påverkar avvecklingstakten. Nya och befintliga material behöver utvecklas ytterligare och arbetsmiljön på tandklinikerna behöver anpassas till de nya materialen. Användningen av amalgam har successivt minskat kraftigt . Av totala antalet amalgam- och kompositfyllningar var amalgamfyllningarna . Även om antalet amalgamfyllningar har ökat något är andelen sådana fyllningar fortfarande mycket begränsad i förhållande till totalantalet fyllningar och inlägg. Frågan om amalgam har behandlats i utredningsbetänkande SOU 1998:2 Tänder hela livet - nytt ersättningssystem för vuxentandvård. Betänkandet innehåller inget förslag i frågan men pekar på möjligheten att i det nya ersättningssystem som föreslås för vuxentandvård inte subventionera amalgamfyllningar. Regeringen avser att presentera sina förslag för när det gäller fortsatta åtgärder för att amalgam som tandfyllningsmaterial skall kunna avvecklas.
frs · GL12365 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att driva ärendet i fråga om användningen av antibiotika i djurfoder så att kan behålla sitt förbud. Enligt Fördraget om anslutning till Europeiska unionen får beträffande fodertillsatser som tillhör grupperna antibiotika, kemoterapeutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel behålla den lagstiftning som gällde vid anslutningen. Detta innebär att det intill utgången av gäller begränsningar eller förbud mot användningen i foder av tillsatser som tillhör de nämnda grupperna. Senast den 31december 1998 skall, enligt förfarande i artikel7 i rådets direktiv /524/EEG av den 23november 1979 om fodertillsatser, beslut fattas om de ansökningar om anpassning som lämnat. Dessa ansökningar skall åtföljas av en utförlig vetenskaplig redogörelse för motiven för ansökningen. Som en följd av våra åtaganden enligt fördraget tillkallade chefen för , med stöd av beslut vid regeringssammanträdet den 11maj 1995, professor som särskild utredare. Utredarens uppdrag var att sammanställa och redovisa de vetenskapliga fakta och bedömningar som är av betydelse för ett ställningstagande till frågan om ett fortsatt förbud mot användningen av antibiotika, kemoterapeutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel som tillsatser i foder. överlämnade den 5februari 1998 till Europeiska kommissionen sin ansökan om anpassning av EG:s lagstiftning i fråga om användningen av antimikrobiella substanser som fodertillsatser. Innebörden av ansökan är att substanser som tillhör grupperna antibiotika, koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser samt tillväxtbefrämjande medel inte längre skall behandlas som fodertillsatser. Substanserna skall i förekommande fall endast få användas i medicinskt syfte efter förskrivning av veterinär. Ansökningen grundas på de vetenskapliga fakta och bedömningar som den ovan nämnda utredningen under ledning av professor sammanställt och redovisat i betänkandet Antimicrobial Feed Additives. ansökan om det vetenskapliga underlaget för vår ansökan kommer att behandlas i olika kommittéer och arbetsgrupper enligt de rutiner som gäller inom gemenskapen. I detta arbete kommer givetvis att ytterligare argumentera för sin sak under medverkan av den expertis vi har på området. Min uppfattning är att de vetenskapliga argument som presenteras i betänkandet Antimicrobial Feed Additives utgör ett övertygande underlag för vår ansökan. som den formella behandlingen av vår ansökan pågår kommer vi att verka för ökad kunskap och information på området. "" som anordnades av den avsåg just att aktualisera dessa frågor inför ansökan. Vår kritiska inställning till användningen av antimikrobiella fodertillsatser vinner alltmer gehör inom gemenskapen, inte minst bland konsumenter och i vetenskapliga kretsar, men även bland lantbrukarna. Jag har således för avsikt att driva denna fråga mycket aktivt och jag ser positivt på möjligheterna att vårt förbud följs upp av motsvarande gemenskapsreglering på området.
frs · GL12366 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern vad hon avser göra för att öka antalet dövtolkar så att icke-hörande får samma chans att delta i samhället som hörande. Frågan ställs mot bakgrund av utbildningssituationen i . Då jag som utbildningsminister har ansvar för utbildning och forskning besvarar jag frågan. Teckenspråkstolkar utbildas vid vissa folkhögskolor. har för anslagit för utbildning av teckenspråkstolkar. Detta anslag fördelas av vid till de folkhögskolor som ansöker om bidrag. Totalt studerar nu drygt 120 personer på teckenspråkslinjen vid de sju folkhögskolor som anordnar denna utbildning. Många av de tolkar som är verksamma har kort utbildning. Önskvärdheten av fortbildning är således stor. Ansvaret för fortbildning åvilar respektive arbetsgivare. har i viss utsträckning beviljat statsbidrag för fortbildningskurser och påbyggnadskurser i t.ex. teckenspråk, döv-blindtolkning och rättstolkning. Emellertid har gensvaret för dessa påbyggnadsutbildningar varit litet och aviserade kurser har måst ställas in. Det är angeläget att teckenspråkstolkar, teckenspråkslärare och andra anställda som använder teckenspråk ges tillfälle att delta i den fortbildning och påbyggnadsutbildning som erbjuds. Jag utgår från att arbetsgivarna här tar sitt ansvar. Lärare i teckenspråk utbildas vid som förlade en utbildning till med stöd från . har tidigare anordnat utbildning i teckenspråk. Även andra högskolor kan prioritera en sådan utbildning inom ramen för sina resurser. Kristinaskolan, som nämns i frågan, är en statlig skola för döva barn och utbildar alltså inte teckenspråkstolkar. Folkhögskolan erhåller drygt 800000kr som stöd för detta. har ansökt om extra medel för att fortsättningsvis kunna anordna en högskoleutbildning i teckenspråk. erhåller ett betydande tillskott av resurser för grundläggande utbildning . Totalt får hela 4300 permanenta platser. Det innebär en ökning med i anslag. Jag förutsätter därför att inom ramen för sitt utbildningsuppdrag kommer att tillgodose utbildningsbehovet i teckenspråk i bl.a. . Det är mycket viktigt att döva ges samma möjligheter som hörande att delta i samhällslivet. Regeringen har därför den 4september 1997 uppdragit åt i skolan och att i samråd med berörda myndigheter och organisationer kartlägga och analysera behoven av lärare och andra kunniga i teckenspråk inom olika utbildningsformer samt att kartlägga behovet av teckenspråkstolkar. Uppdraget skall redovisas till regeringen den 1mars 1998. Skulle därför denna inventering och analys visa på brister när det gäller dimensioneringen av utbildningen till teckenspråkstolkar och högskoleutbildning i teckenspråk är jag beredd att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna.
frs · GL12368 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vad regeringen avser göra för att näringslivet och berörda myndigheter inte skall få växande problem med osäkerheten inför ikraftträdandet av ny lagstiftning. Statsministern har överlåtit åt mig att avlämna ett svar. Bakgrunden till fråga är uppgifter från kammarkansliet att de propositioner regeringen aviserat i propositionsförteckningen till , 1996 och 1997 i ökad utsträckning inte har avlämnats alternativt inte avlämnats . Den tendens tycker sig se är emellertid långt ifrån lika entydig om man ser över hela riksdagsåren och till det relativa antalet försenade eller uteblivna propositioner. Siffror från kammarkansliet på hur stor andel av aviserade propositioner som avlämnats enligt plan respektive inte avlämnats alls från /93 och framåt visar på följande: 1992/9340,3%25, 1993/9453,4%21, 1994/9541,8%34, 1995/9626,% 1996/9746,7%36, Sammanställningen visar sålunda att utvecklingen generellt sett inte successivt blir sämre men däremot att det funnits problem för regeringen - oavsett sammansättning - att leverera propositioner till enligt plan. Orsakerna till detta är säkert flera. Den tilltagande internationaliseringen förändrar förutsättningarna för det politiska systemet. Samhällssystemet ställer krav på allt snabbare politiska beslut. Därtill har den ekonomiska kris vårt land gått igenom ställt speciella krav på det politiska beslutsfattandet. Regeringen bör inte lägga fram förslag som inte fullt ut är genomarbetade. Detta kan i vissa fall medföra att planerade tidsramar förskjuts framåt i tiden. Företag och myndigheter är inte betjänta av att regeringen hastar fram förslag som inte håller en närmare granskning. Det om något skulle skapa osäkerhet om spelreglerna .
frs · GL12369 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialminister vad regeringen ämnar vidta för åtgärder för att en gästprofessur i namn skall kunna inrättas vid . Då jag som utbildningsminister har ansvar för utbildning och forskning besvarar jag frågan. Medel för denna gästprofessur är inräknade i de utökade forskningsmedel som har erhållit . Högskolan är väl införstådd med detta och det är nu högskolans ansvar att se till att professuren inrättas.
frs · GL1237 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att dra tillbaka förslaget om en ny myndighet på grund av det svaga stödet för förslaget i . Av motionerna att döma finns en bred förankring i för regeringens förslag till mål och inriktning för en framtida integrationspolitik (prop. 1997/98:16). Detsamma gäller det synsätt som ligger till grund för politiken. Vad gäller förslaget till en ny myndighet kan jag inte finna annat än att förslaget ser ut att kunna samla en majoritet i . Regeringen har därför inte för avsikt att dra tillbaka det förslaget. Regeringen anser att en ny myndighet är ett viktigt instrument för genomförandet av den integrationspolitik som det finns stor uppslutning kring. Integrationspolitiken är inte en invandrarfråga utan en fråga för hela samhället. Regeringen anser därför att det är angeläget att integrationsfrågorna inte hanteras av en myndighet vars huvudsakliga uppgift är tillstånds- och andra invandringsfrågor.
frs · GL12370 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att låta normgivningen för publika företag skötas av ett från staten skilt "självreglerande" organ. Jag vill först erinra om att de grundläggande redovisningsreglerna finns i lagar som har beslutat om. Därutöver finns det dock ett behov av kompletterande normgivning av det slag som har skett genom bl.a. () och . bildades av god redovisningssed av staten, genom BFN, Föreningen revisorer () samt . Enligt avtal skall stiftarna bidra med lika stora årliga belopp till finansiering av stiftelsens verksamhet. bidrar även , och till stiftelsens finansiering och ingår i dess styrelse. Stiftelsens uppgift är att utse ledamöterna i och att bekosta dess verksamhet. Stiftelsen har en årlig budget på ca . har till uppgift att utfärda rekommendationer om sådana redovisningsfrågor som väsentligen har betydelse för publika företag, dvs. större företag som sprider information till ett stort antal intressenter. Rekommendationerna skall så långt som möjligt anpassas till internationell praxis, varmed i första hand avses rekommendationer från (). För näringslivet har framförts att resurser är otillräckliga och behöver kraftigt förstärkas. Det har dessutom hävdats att det är ett viktigt intresse att rådets verksamhet bedrivs i ett från staten skilt självreglerande organ. Mot denna bakgrund har FAR, samt ett antal näringslivsorganisationer, däribland , träffat avtal om att bilda en förening med uppgift att fullfölja stiftelsens ändamål och därmed dels ersätta stiftelsen som huvudman för , dels överta det ekonomiska ansvaret för rådets verksamhet. De bidrag som medlemmarna enligt avtalet skall tillskjuta innebär i det närmaste en fördubbling av rådets resurser. Denna lösning innebär att FAR och inte kommer att tillskjuta mer pengar till stiftelsen. Regeringen har ingen anledning att motsätta sig den valda lösningen. De sammanlagda resurserna för normgivningsarbetet ökar därmed. Det bör observeras att staten redan i den nuvarande konstruktionen har haft ett mycket begränsat inflytande över själva normgivningsarbetet eftersom rådets ledamöter har en mycket självständig ställning gentemot stiftelsens finansiärer. Redovisningslagstiftningen är föremål för en översyn. Frågan om vem som skall ansvara för den kompletterande normgivningen kommer sannolikt att behandlas i en proposition och jag vill inte föregripa de ställningstaganden som då kan komma att göras. Regeringen kommer emellertid under alla förhållanden även i fortsättningen att noga följa rekommendationsgivning. Om den blivande "självregleringen" bedöms leda till oönskade effekter inom exempelvis skatteområdet så kommer vi inte att tveka att tillgripa speciallagstiftning. Jag vill även erinra om att en stor del av den kompletterande normgivningen även fortsättningsvis ligger kvar inom den statliga sfären genom verksamhet. Det är för övrigt regeringens avsikt att i vår återkomma med förslag i tilläggsbudget om hur de medel (800000kr) som anslagits till av god redovisningssed (Utg.omr.2, A17) i stället skall användas.
frs · GL12372 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att användningen av kvicksilver skall upphöra. har vi i vidtagit en rad åtgärder för att minska belastningen på hälsa och miljö av kvicksilver, bl.a. genom att besluta om förbud mot viss användning, t.ex. i termometrar. , som varit ett av de första länderna att införa långtgående restriktioner för kvicksilver i varor, driver också frågan om avveckling internationellt. Det är därför jag delar oro över de rapporter som kommit om att användningen av amalgam ökar igen, efter det att man tidigare i stor utsträckning lyckats att minska andelen amalgamfyllningar. Regeringen förbereder nu förslag till åtgärder på kemikalieområdet inbegripet frågor om kvicksilver, vilka kommer att redovisas i den miljöpolitiska propositionen som regeringen avser att förelägga .
frs · GL12373 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om också en tillförlitlig statistik om barnsängsfeber kommer att utgöra underlag i arbetet mot användning av antibakteriella fodertillsatser. Ett av de stora hoten mot såväl folk- som djurhälsan i världen är antibiotikaresistens hos sjukdomsframkallande bakterier. Det är därför av stor vikt att vi inom alla sektorer är varsamma i vårt användande av antibiotika. Onödigt bruk måste förhindras. Tillförlitlig och jämförbar statistik över den aktuella resistenssituationen är av stort värde för att särskilda problem skall kunna identifieras och åtgärdas . Diskussionen kring risker med användandet av antibakteriella fodertillsatser fokuseras i huvudsak på bakteriegruppen enterokocker. Där har resistens, som kan sättas i samband med användande av flera olika fodertillsatser, påvisats i andra medlemsländer. Barnsängsfeber kan orsakas av s.k. gruppA streptokocker. Sådana streptokocker orsakar även sjukdomar som halsfluss, scharlakansfeber, öron-, hud- och sårinfektioner. I följs resistensläget för gruppA streptokocker genom att från de mikrobiologiska laboratorierna i landet samlar in resistensdata för ett representativt urval av de streptokockstammar som finns i omlopp i samhället. Antalet mikrobiologiskt verifierade fall av barnsängsfeber är emellertid mycket lågt och enligt skulle inte ens en tillförlitlig rapportering av dessa fall ge ett tillräckligt underlag för att upptäcka en eventuell antibiotikaresistens hos streptokocker. Statistik över barnsängsfeber är således inte ett användbart underlag i arbetet mot användning av antibakteriella fodertillsatser.
frs · GL12374 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra angrepp på människor med invandrarbakgrund. Målet för regeringens kriminalpolitik är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Vi accepterar inte brottsliga angrepp mot människor, vare sig dessa riktar sig mot personer med invandrarbakgrund eller andra. Jag, liksom regeringen i övrigt, delar oro när det gäller invandrares utsatthet för brott. Regeringen har därför angett i budgetpropositionen att brott med rasistiska inslag skall vara ett prioriterat område för rättsväsendet. Detta innebär bl.a. att polisen skall ägna sådan brottslighet särskild uppmärksamhet. Som vi har sett exempel på tar polisen denna uppgift på stort allvar. gäller också att om ett motiv för ett brott varit att kränka någon på grund av bl.a. ras, hudfärg eller nationellt eller etniskt ursprung, skall detta beaktas vid straffmätningen som en försvårande omständighet. Det finns alltså redan i nuvarande lagstiftning ett förstärkt skydd för invandrare i detta hänseende. Viss del av brottsligheten med rasistiska förtecken begås av nynazistiska och andra extrema grupper. Polisen har under en följd av år kartlagt och riktat insatser mot sådana grupperingar. I syfte att underlätta bl.a. detta arbete har regeringen i en lagrådsremiss föreslagit att särskilda databaserade kriminalunderrättelseregister inrättas. Vidare avser regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att överväga bl.a. frågan om att kriminalisera aktivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Jag kommer dessutom att ta initiativ till en översyn av bestämmelsen om olaga diskriminering i , bl.a. för att undersöka om tillämpningen av förbudet kan bli effektivare.