ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12867 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om på vilket sätt jag avser att agera för att utveckla miljöforskningen och miljöövervakningen på . När det gäller miljöforskningen vill jag inledningsvis framhålla att regeringens politik syftar till att omfattningen av de svenska forskningsresurserna skall upprätthållas på en internationellt sett hög nivå. forskningsanslag har avvecklats eftersom miljöforskningen finansieras på annat sätt, främst genom (). En stor del av MISTRA:s budget för finansierar forskning inom de områden som har svarat för. Allmänt kan konstateras att stödet till miljöforskningen i stort sett är oförändrat eller t.o.m. har ökat något . Ansvaret för samordning och uppföljning av miljöforskningen ligger kvar hos . Jag har vid ett sammanträffande med informerat mig om det hittillsvarande utfallet av den nya organisationen för miljöforskningens finansiering och om den framtida inriktningen avseende program och projekt m.m. Enligt min bedömning finns en utpräglad vilja hos MISTRA att prioritera angelägna forskningsområden och tillämpa ett arbetssätt som på bästa sätt tillgodoser de skilda krav som forskningen ställer. När det härefter gäller miljöövervakningen vill jag påminna om att verksamheten skall vara baserad på aktuella behov av övervakningsinsatser för att man skall kunna nå och följa upp miljömålen. Vidare vill jag hänvisa till att har ställt sig bakom regeringens förslag om en markant förstärkning av medel till miljöövervakningen; nuvarande anslag om utökas med . Jag vill också erinra om att beslut om fördelningen av medel till olika miljöövervakningsprogram fattas av , inte av regeringen. Det övergripande ansvaret för miljöövervakningen har , som också har fått vissa uppdrag av regeringen på detta område. Ett uppdrag är att - mot bakgrund av information från bl.a. och - göra en bedömning av i vilken omfattning denna information kan användas för att ingå i den nationella miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas . Ett annat uppdrag är att - med beaktande av regeringens ställningstagande i den framlagda miljöpropositionen och bl.a. det nämnda uppdraget - utforma ett nytt program för miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas .
frs · GL12868 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat utbildningsminister vilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av utredning. Frågan har överlämnats till mig. Jag kommer att begränsa mitt svar till de förslag som faller inom mitt ansvarsområde inom regeringen. Amalgam och andra dentala material samt implantat är s.k. medicintekniska produkter och omfattas av EU:s direktiv om medicintekniska produkter (93/42 EEG). Direktivet förutsätter en rapportering av olycksfall, tillbud och biverkningar av medicintekniska produkter om konsekvenserna är tillräckligt allvarliga för patienterna eller personalen. är i ansvarig myndighet. har även, på uppdrag av regeringen, efter ett riksdagsbeslut, inrättat ett biverkningsregister för dentala material. Driften av registret sköts av i . Samarbete sker med i . Registret omfattar såväl lokala biverkningar i munhålan som generella biverkningar. Läkare, tandläkare eller tandhygienister som misstänker att det finns ett samband mellan ett dentalt material och en biverkning kan rapportera den till registret. Det är inte aktuellt med ett gemensamt system för rapportering av biverkningar för områdena läkemedel, kroppsimplantat, dentalimplantat, kosmetika och livsmedelstillsatser. Vare sig EU:s vigilanssystem för rapportering av biverkningar när det gäller medicintekniska produkter eller nationella system för biverkningsrapportering för dentala material utesluter fördröjda effekter och långtidseffekter. Svårigheten är att finna system där dessa effekter kan spåras på ett framgångsrikt sätt och där eventuella samband med de dentala materialen kan klarläggas.
frs · GL12869 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att dammolyckan i uppmärksammas och åtgärdas internationellt och via . Inom EU finns ett nytt direktiv (96/61/EG) om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Direktivet är och skall ha införlivats i nationell lagstiftning . Enligt direktivet är en verksamhetsutövare skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga olyckor och begränsa följden av olyckor. Verksamhetsutövaren skall också vidta nödvändiga åtgärder när verksamheten upphör för att undvika alla föroreningsrisker och för att återställa platsen i ett tillfredsställande skick. Vidare finns ett direktiv om hantering av kemikalieolyckor, det s.k. Sevesodirektivet. Detta direktiv omfattar bl.a. krav på nationella krisplaner. Det finns för detta ändamål en särskild EU-byrå i Ispra i som har till uppgift att samla de nationella planerna och forskningsresultat om denna typ av olyckor. EU har också ett aktionsprogram för civilt skydd i händelse av natur- eller tekniska katastrofer. I den vidare europeiska regionen finns en regional konvention om gränsöverskridande effekter av industriella olyckor som kommer att träda i kraft . På det globala planet har FN:s miljöprogram föreslagit att förstärka dess system för tidig förvarning samt utvärdering av olyckor . Mot bakgrund av olyckan i kommer denna fråga att tas upp i .
frs · GL1287 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilket arbete bedriver för att motverka den allvarliga utvecklingen att dödsstraff används i ökad utsträckning. Jag delar oro över dödsstraffets fortsatta användning i världen. Det gäller inte minst den utveckling vi ser i både och . I verkställdes minst 3500 dödsstraff , många efter summariska rättegångar. I har 61 personer avrättats , vilket innebär en ökning i jämförelse med . Denna utveckling är onekligen skrämmande. På andra håll ser vid dock en positiv trend. Exempelvis har ett de facto-moratorium på avrättningar, även om den lag härom som var ett villkor för inträde i alltjämt saknas. Dödsstraffet är inhumant och oåterkalleligt och har enligt svensk uppfattning ingen plats i en modern rättsordning. arbetar sedan gammalt aktivt för att detta straff avskaffas världen över och att det, i avvaktan härpå, inskränks och endast används med iakttagande av de bestämmelser och riktlinjer som finns för detta. Vi driver denna fråga i multilaterala forum som FN, och () och agerar också enligt vissa kriterier bilateralt eller tillsammans med EU när det gäller enskilda fall. Något generellt förbud mot dödsstraff finns inte i folkrätten. Som ett led i arbetet på att nå detta mål söker förmå andra stater att tillträda dels det andra fakultativa tilläggsprotokollet till FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, dels det sjätte tilläggsprotokollet till . Enligt båda dessa protokoll förbinder sig anslutna stater att avskaffa dödsstraffet i fredstid. Vi uppmanar också stater att uppfylla andra åtaganden såsom de minimigarantier FN:s ekonomiska och sociala råd har antagit i syfte att inskränka utdömandet och verkställandet av dödsstraff. Inför FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna beklagade jag att folkrätten inte innehåller något universellt förbud mot dödsstraffet och uttalade den övertygelse att så kommer att bli fallet. antog en resolution om dödsstraffet. I resolutionen uppmanas stater som fortfarande tillämpar dödsstraffet att respektera de regler och garantier som finns, att minska det antal brott för vilka dödsstraff kan utdömas och att överväga att tills vidare avstå från att verkställa dödsdomar. Mot bakgrund av att ett liknande resolutionsförslag helt misslyckades 1994 i får årets resolution betecknas som en framgång. Härigenom har dödsstraffet definitivt kommit på den internationella agendan. FN:s generalsekreterare har nämligen ålagts att rapportera till om ändringar i staters lagstiftning och praxis om dödsstraffet. Tilläggas kan att är huvudförslagsställare till resolution om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar. En del av mandatet för den rapportör som bevakar dessa frågor består i att granska att de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet utdömer det i enlighet med de rättsgarantier och begränsningar som finns för detta straff enligt folkrätten.
frs · GL12870 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att på ett mera sakligt sätt fortsättningsvis redovisa den ekonomiska situationen för bönder. Regeringen anser att livsmedelssektorn är en framtidsnäring. Förslagen från den av regeringen tillsatta utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion bereds inom . Bl.a. tas i detta sammanhang upp frågor rörande skatter och avgifter inom sektorn. Att priserna på flera jordbruksprodukter har sjunkit är helt naturligt eftersom en förskjutning skett inom den gemensamma jordbrukspolitiken från prisstöd till direktbidrag. beräknas direktbidragen till jordbruket inklusive kompensation för revalveringen att uppgå till . Denna och andra uppgifter rörande den ekonomiska situationen och utvecklingen inom jordbrukssektorn framgår av sektorskalkyl. Av den framgår också att driftsöverskottet jämfört med EU-medlemskapet ökade . beräknas överskottet öka med . skulle driftsöverskottet inom jordbruket således öka . Av dessa siffror framgår inte de förbättringar som strukturrationaliseringarna inom sektorn medför. Härtill kommer också de väsentliga förbättringar i beskattningen av bl.a. eget kapital som genomförts. Det är således få om än några andra grupper i samhället som har haft en så positiv utveckling som jordbruket.
frs · GL12871 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra då svensk utbildad arbetskraft lämnar för att arbeta i . har vi i en fri nordisk arbetsmarknad. Detta har vi bl.a. för att underlätta för arbetslösa att arbeta i ett annat nordiskt land när arbetslösheten är hög. har haft stor nytta av att andra medborgare från de nordiska grannländerna valt att arbeta i . Detta gäller inte minst många från och , med även , som valde att arbeta i . Detta var då oerhört värdefullt för svenskt näringsliv. Många arbetslösa svenskar väljer nu att bryta sin arbetslöshet genom att arbeta i ett annat land, inte minst i . Det tycker jag är bra, aktivitet är alltid bättre än passivitet. Dock håller jag med om att det är olyckligt att anställda inom vården väljer att lämna . Regeringen avser att tillsätta en kommission under , med uppgift att se över rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. Där kommer säkerligen också denna fråga att diskuteras.
frs · GL12872 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag, i samband med att den nya Afrikapolitiken lagts fast, vidtagit åtgärder med målet mer kunskap vid individuella bedömningar av visumansökningar. Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och skapa så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. I regeringens skrivelse i förändring - en förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet (1997/98:122) och den bakomliggande utredningen med - förslag till en ny svensk politik för våra kontakter med söder om framhålls att kontakter med enskilda organisationer och kristna samfund är av stor vikt för relation med . Regeringen delar således uppfattning att utbyte mellan kyrkliga samfund är viktigt för att stärka kontakterna mellan det svenska och de afrikanska samhällena. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge resande. är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt instruktionen för ankommer på verkets styrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för exempelvis besök av föräldrar, barn och syskon. En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. En viseringsansökan skall dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . skall således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte återvänder till hemlandet. Detta kan naturligtvis i många fall vara mycket svårt att bedöma. pågår ett arbete som syftar till att på ett bättre sätt följa upp viseringsansökningar och ansökningar om uppehållstillstånd. Som svar på direkta fråga vill jag avslutningsvis säga att och, vad avser viseringsansökningar från medborgare i , i har goda kunskaper om förhållanden och organisationer verksamma i varför skäl saknas att vidta några åtgärder.
frs · GL12873 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har tagit något initiativ för att lobbyarbete mot myndigheter och politiker inte skall bekostas via rättsväsendet. Så som jag har förstått frågan undrar om jag har vidtagit någon åtgärd för att sådant arbete inte skall vara en ersättningsgill rättegångskostnad enligt 18 kap. 8§ . har själv redogjort för innehållet i 18 kap. 8§ i . Av paragrafen framgår bl.a. att en part kan få ersättning för kostnader för rättegångens förberedande och talans utförande samt ombudsarvode, om kostnaden skäligen varit påkallad för att tillvarata partens rätt. Jag anser att bestämmelsen är tydlig. I det enskilda fallet är det domstolen som får ta ställning till om en kostnad skall anses utgöra en ersättningsgill rättegångskostnad i mening. Något behov av en översyn kan jag inte se. Jag har alltså inte tagit något initiativ av det slag efterfrågar och har heller inte för avsikt att göra det.
frs · GL12875 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att alla s.k. konvertiter från behandlas lika av svenska myndigheter. De asylskäl som åberopas av iranska medborgare är ofta svårbedömda och ett felaktigt beslut kan få mycket allvarliga konsekvenser. Det är emellertid mycket vanskligt med generella bedömningar i dessa ärenden. En bedömning måste därför göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och bl.a. ske mot bakgrund av våra kunskaper om sharialagstiftningen och dess tillämpning i praktiken. Regeringen följer fortlöpande utvecklingen i . Enligt bedömningar regeringen tagit del av har det inte skett någon ökad förföljelse i av konvertiter. Tvärtom finns indikationer på att läget för konvertiter i kan ha förbättrats sedan valet . Det enskilda fall som hänvisar till i frågan rörde en homosexuell man från som beviljades uppehållstillstånd av regeringen. Regeringen konstaterade i beslutet att enbart den omständigheten att en iranier åberopar att han är homosexuell inte kan grunda rätt för honom att stanna i . Mannen beviljades uppehållstillstånd därför att hans ärende hade tilldragit sig så stor uppmärksamhet både i och utomlands att det inte kan uteslutas att hans fall kommit till de iranska myndigheternas kännedom. Uppmärksamheten kring mannen hade nått sådana proportioner att regeringen bedömde att han måste anses ha en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin homosexualitet vid en återkomst till . Ärendet handlade alltså inte om konvertiter och regeringen kunde därför inte pröva den frågan. Avgörandet kan ändå ha betydelse på så sätt att regeringen fann att situationen i skiljer sig från vad som stadgas i den islamiska rätten så till vida att det stadgas dödsstraff för både homosexuella och konvertiter men att konvertiter erfarenhetsmässigt inte blivit utsatta för rättsliga ingripanden enligt shariarätten när de återvänt till . Regeringen angav att det är viktigt att fortlöpande följa utvecklingen i och att alltid göra individuella prövningar. Regeringens beslut hade föregåtts av upprepade förfrågningar och efterforskningar genom svenska ambassaden i . Jag vill betona att regeringen inte har någon möjlighet att pröva enskilda ärenden eller att förändra praxis om inte eller överlämnar ärenden till regeringen för avgörande. Överlämnande kan bara ske i de fall som stadgas i utlänningslagen, bl.a. när myndigheterna behöver vägledning för hur utlänningslagen skall tillämpas. Däremot får regeringen inte begära att ett ärende skall överlämnas. Svaret på frågan är alltså att myndigheterna handlägger ärenden självständigt. Jag varken kan eller får påverka myndigheterna i deras myndighetsutövning. Följaktligen har jag ingen möjlighet att påverka besluten rörande konvertiter på annat sätt än som skett genom det regeringsbeslut som jag redogjort för där regeringen betonat vikten av att stor försiktighet iakttas vid prövningen av iranska asylsökandens skäl samt vikten av individuella prövningar. Enligt min uppfattning skall inte alla konvertiter behandlas lika, utan en prövning bör göras i varje enskilt fall.
frs · GL12876 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkra att idrottsgymnasierna även fortsättningsvis får en geografisk spridning. beslutade om ändringar i skollagen beträffande ny reglering av riksidrottsgymnasier (). Förändringen innebar att idrottsgymnasier med riksintagning fortsättningsvis i begränsad omfattning skall få anordnas för vissa specialidrotter med en medveten elitidrottsprofil, där det ställs särskilda krav på gemensam träning och där som nation är berett att göra en särskild satsning. Den nya ordningen infördes fr.o.m. /97. fattar beslut om vilka kommuner som får anordna och vilka idrotter det skall gälla. Vidare skall verket besluta om hur många platser som skall finnas för varje idrott och kommun. () ger i dessa frågor förslag till . Förbundet skall också ge förslag på elever som kan komma i fråga till ett riksidrottsgymnasium. Själva intagningen till utbildningen sker dock av den anordnande kommunen. Ansvaret för uppföljning och utvärdering åvilar RF i fråga om specialidrotten. Inför framtida dimensionering av riksidrottsgymnasierna /2000-2001/02 har RF skickat ut ett kansliförslag på remiss till berörda specialidrottsförbund. Berörda kommuner får remissen för kännedom och bereds tillfälle att yttra sig. Förslaget baseras på den utvärdering som gjorts av verksamheten vid och 1998. Faktorer som värderats är bl.a. andelen elever på elitnivå, omfattningen av riksrekrytering och könsfördelning. Dessutom har behovet av höjda elevbidrag och möjligheten till ett fjärde år vägts in i förslaget. Riksidrottsgymnasierna fyller en viktig funktion genom att möjliggöra för unga talanger att kombinera skolgång och idrottsutövning. För mig som idrottsminister är det viktigt att framhålla att en fri och självständig idrottsrörelse själv bör avgöra hur man utformar sina förslag. Det är min förhoppning att idrottsrörelsen och gemensamt skall finna en dimensionering av som i största möjliga omfattning tillfredsställer behoven för talangfulla ungdomar från olika idrotter.
frs · GL12877 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att havsmiljöövervakningen utmed skall kunna bedrivas kontinuerligt. Frågeställaren anför att ett nära samarbete mellan miljöforskningen och miljöövervakningen gagnar arbetet för en bättre livsmiljö. I detta kan jag givetvis instämma. När det gäller miljöforskningen vill jag framhålla att regeringens politik syftar till att omfattningen av de svenska forskningsresurserna skall upprätthållas på en internationellt sett hög nivå. När det härefter gäller miljöövervakningen vill jag betona vikten av att verksamheten är baserad på aktuella behov av övervakningsinsatser för att man skall kunna nå och följa upp miljömålen. Vidare vill jag hänvisa till att har ställt sig bakom regeringens förslag om en markant förstärkning av medel till miljöövervakningen; nuvarande anslag om utökas med . Det är angeläget att påminna om att beslut om fördelningen av medel till olika miljöövervakningsprogram fattas av , inte av regeringen. Det övergripande ansvaret för miljöövervakningen har , som också har fått vissa uppdrag av regeringen på detta område. Ett uppdrag är att - mot bakgrund av information från bl.a. och - göra en bedömning av i vilken omfattning denna information kan användas för att ingå i den nationella miljöövervakningen. Resultatet kommer att redovisats . Ett annat uppdrag är att - med beaktande av regeringens ställningstagande i den framlagda miljöpropositionen och bl.a. det nämnda uppdraget - utforma ett nytt program för miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas .
frs · GL12878 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att redogöra för antal och värde på de utförseltillstånd som finns och som ännu inte lett till slutlig leverans till och . Redovisning av meddelade utförseltillstånd och verkställda leveranser av krigsmateriel lämnas till i regeringens skrivelse om krigsmaterielexporten. uppgick värdet av exporten till till och till till . Det exportkontrollråd som är knutet till , i vilket samtliga riksdagspartier är representerade, hålls löpande informerat om samtliga tillstånd till utförsel av krigsmateriel som beviljas de svenska exporterande företagen, liksom om varje annat ärende av betydelse i sammanhanget. Riksdagspartierna har på så sätt god inblick i den löpande verksamheten på krigsmaterielområdet och har möjlighet att få den typ av redovisning som efterlyser. Slutligen skulle jag vilja påminna om att den har verkat för att få till stånd internationella överenskommelser om embargon rörande leveranser av krigsmateriel till och . Skulle sådana överenskommelser träffas, kommer den att initiera ett återkallande av gällande utförseltillstånd till dessa länder, allt i överensstämmelse med gällande svenska riktlinjer för export av krigsmateriel.
frs · GL12879 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att säkerställa den råtalloljebaserade tillverkningsindustrins överlevnad i . Frågan är ställd mot bakgrund av att utformningen av energibeskattningen indirekt påverkar prisbildningen på råtallolja, vilket kan utgöra ett problem för de företag, som använder produkten som industriell råvara. Råtallolja är en biprodukt vid framställningen av pappersmassa. Den är en värdefull råvara vid framställning av färg, lim m.m. Då råtalloljan även kan användas som bränsle, får beskattningen av fossil eldningsolja den effekten, att priset på råtallolja på den svenska marknaden drivs upp, eftersom kvantiteterna är begränsade. pågår arbetet med att finna en lösning på de problem som aktualiseras i råtalloljefrågan. Jag har tidigare uttalat att en samlad bedömning bör göras av den skattemässiga behandlingen av biobränslen. Den synpunkten kvarstår. Det har dock efter hand kommit att framstå som alltmer uppenbart, att den uppkomna situationen påkallar ett ingripande från regeringens sida. Jag anser därför att en lösning på problemet bör läggas fram . Regeringen har således för avsikt att föreslå att energiskatt skall tas ut på råtallolja som används för uppvärmningsändamål. Arbetet med att färdigställa en lagrådsremiss beträffande energiskatt på råtallolja pågår inom . Ett förslag beräknas senast kunna lämnas över till Lagrådet. Regeringen överväger om förslaget bör anmälas till kommissionen för granskning enligt statsstödsreglerna. Om så är fallet anser jag att regeringen inte bör besluta om en proposition i frågan förrän besked har erhållits från kommissionen. En proposition kan då komma att läggas .