ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12891 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern när han avser att, med företrädare för den danska regeringen, ta upp frågan om den negativa miljöeffekten över som orsakas av den danska energipolitiken. Frågan har överlämnats till mig att besvara. har det länge uppmärksammats att danska fossileldade anläggningar med lägre miljökrav kan konkurrera på den nordiska elmarknaden. Det finns flera orsaker till detta. Bl.a. tillämpas i andra regelverk för miljöskatter, svavel- och rening av kväveoxider. Vi har i högre miljökrav vad gäller kväveoxid- och svavelrening än vad som gäller för många av de gamla danska koleldade anläggningarna. Vidare kan danska kraftproducenter fritt handla med el på den nordiska elmarknaden och där både handla med el på elbörsen () och sälja el till svenska återförsäljare och direkt till svenska slutkunder. Svenska elproducenter har däremot svårigheter på grund av administrativa hinder i att på motsvarande sätt nå danska elkunder. Det måste understrykas att de miljömässiga och ekonomiska fördelarna av det samlade nordiska elsystemet bygger på handel med norsk-svensk vattenkraft och finsk-dansk värmekraft. De danska kraftverken är viktiga komponenter i elsystemet, inte minst under kalla vinterdagar och torrperioder då exporten till och brukar vara stor. Det blir då av största vikt att handeln sker med samma konkurrensförutsättningar och med lika stränga miljökrav. Den danska ellagstiftningen har ändrats till följd av genomförandet av EU:s elmarknadsdirektiv, vilket har medfört en begränsad öppning av den danska elmarknaden. Ytterligare förändringar planeras och är under utarbetande. Jag kan också informera om att tillsammans med övriga länder inom EU som använder mycket kol har tilldelats ett mycket ambitiöst utsläppsmål på klimatområdet. Vid rådsmötet med EU:s miljöministrar accepterade att minska sina sammanvägda utsläpp av koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas), stabila fluorkarboner (HFC och FC-föreningar) och svavelhexafluorid (SF6) räknat års nivå. Vidare har nu ratificerat det andra svavelprotokollet inom om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. EU har också på svenskt initiativ beslutat att ta fram en försurningsstrategi vars slutmål är att kritiska belastningsgränser för försurning inte skall överskridas. Kommissionen kommer, i anslutning till denna strategi, att presentera ett förslag till ett direktiv med nationella utsläppstak för försurande ämnen . Mellan de danska och svenska Regeringskanslierna har vi ständigt kontakter på alla nivåer såväl bilateralt som inom det nordiska miljö- och energisamarbetet. Från svensk sida har vi tagit upp miljökonsekvenserna av de skilda regelverken i våra länder för miljöpåverkande utsläpp i elsektorn och för elmarknaden.
frs · GL12893 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen är beredd att pröva och som lokaliseringsort för call center. Frågan har överlämnats till mig. skall i det nya reformerade pensionssystemet fungera som försäkringsgivare för s.k. premiepension. Myndigheten inrättas formellt nu . Den skall därefter byggas upp för att träda i full funktion . Jag har besvarat en fråga i som gällde möjligheterna att lokalisera till . Jag konstaterade då att det inte rådde någon tvekan om att kärnverksamhet bör ligga i bl.a. på grund av att myndigheten skall agera på de finansiella marknaderna och samarbeta med en mängd företag på dessa marknader. underströk jag det angelägna i att pröva möjligheterna att utnyttja funktioner i den nya myndigheten för att skaffa arbetstillfällen utanför . När sådana möjligheter undersöks får det inte göras avkall på kravet att myndighetens verksamhet skall hålla en hög kvalitet i alla delar. Arbetet med uppbyggnaden av myndigheten har startat. När det finns en klarare bild av myndighetens struktur och behov kommer regeringen att återkomma i frågan om att lägga ut viss del av verksamheten utanför .
frs · GL12894 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att se över reglerna för uppskov med värnpliktstjänstgöringen för att underlätta för småföretagare att behålla unga nyckelpersoner i sina företag. Totalförsvarsplikten är av stor vikt både för att säkerställa totalförsvarets personalbehov och för att bibehålla totalförsvarets folkliga förankring. som försvarsminister har jag blivit varse att tillämpningen av totalförsvarsplikten emellanåt upplevs som orättvis. Det är i mitt tycke olyckligt då det minskar tilltron till pliktsystemet. Det är av vikt att svenska medborgare känner förtroende för totalförsvaret och upplever totalförsvarsplikten som rättvis. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om direktiv till en parlamentarisk utredning som skall se över tillämpningen av totalförsvarsplikten. Ett av de områden som särskilt lyfts fram i direktiven är just frågeställningarna runt uppskovsreglerna och svårigheten att få uppskov av arbetsmarknadsskäl. Jag anser att det är viktigt inte bara för småföretagarnas behov utan för att öka medborgarnas förtroende för totalförsvarsplikten att pliktutredning kommer med förslag till förändringar av uppskovsreglerna som innebär förbättringar av systemet.
frs · GL12895 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen har för avsikt att "föreslå ändrad lagstiftning så att publicerade debattartiklar och offentliga handlingar inte får åberopas då det handlar om kritik mot integrationspolitik". Frågan är ställd mot bakgrund av uttalande om förslag att ge status som minoritetsspråk. Jag har i en kommentar till agerande ifrågasatt om inte detta kan liknas vid hets mot folkgrupp. Svaret på fråga är nej. Självklart skall vi ha en fri debatt om integrationspolitiken på samma sätt som inom andra områden. Yttrande- och informationsfriheterna måste naturligtvis värnas. Det finns dock gränser i lag för yttrandefriheten. Således kan den vara inskränkt för att värna viktigare intressen. Kriminaliseringen av hets mot folkgrupp är ett exempel på detta.
frs · GL12896 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att skall respektera de i verksamma mänskliga rättighetsorganisationerna så att rehabiliteringscentrumet för tortyroffer i kan öppnas igen. () bedriver en utomordentligt viktig humanitär verksamhet i och förestår centrum för behandling och rehabilitering av tortyroffer i , , och . har, genom Sida och Stiftelsen centrum för torterade flyktingar, finansierat av HRFT:s driftkostnader. Det är positivt att HRFT bedriver denna typ av verksamhet i och det är min starka förhoppning att även centrumet i skall kunna fungera tillfredsställande, vilket inte minst indikerades av ambassadörs närvaro vid öppnandet den13 juni . Som frågeställaren mycket riktigt påpekar bedrivs verksamheten med vederbörliga tillstånd i andra stora städer i . Jag utgår från att oklarheter i den legala situationen i kommer att prövas i enlighet med turkisk lag och att det återigen skall vara möjligt att öppna centrumet. i tar kontakt med relevanta turkiska myndigheter för att informera sig om situationen.
frs · GL12897 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att snabbt föreslå förändringar som skulle kunna underlätta småföretagens möjligheter att nyanställa. beskrivning av de trösklar som måste forceras för att småföretagen skall våga nyanställa kan jag instämma i. Det är ett stort steg för en småföretagare att ta ansvar inte bara för sin egen försörjning utan också för anställdas. Småföretagsdelegationen har lämnat sitt slutbetänkande. Det innehåller ett stort antal förslag till förenklingar och lättnader för småföretagen. Flera av de förslag som delegationen har lämnat har regeringen följt upp dels genom förslag i bl.a. vårpropositionen, dels genom uppdrag till myndigheter. Regeringens uppfattning i fråga om arbetsrätten är att en särreglering för småföretagen inte är den rätta vägen till ökad sysselsättning och välfärd. Skyddet för arbetstagare bör vara lika oavsett om man är anställd i ett stort eller ett litet företag. Särregler skapar för övrigt gränsdragningsproblem och tröskeleffekter som negativt kan påverka småföretagarnas önskan att låta sina företag växa. Småföretagsdelegationens förslag värderas nu i . Bl.a. måste vi bedöma i vilken utsträckning det är nödvändigt att utveckla förslagen ytterligare. Arbetet sker med utgångspunkt i den väsentliga betydelse som regeringen fäster vid behovet av att genom förenklingar och andra åtgärder främja småföretagens tillväxt.
frs · GL12898 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat utbildningsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att skall bli mer aktivt och stimulera en positiv utveckling av den svenska skolan. Eftersom jag som skolminister har ansvaret för besvarar jag denna fråga. De nationella utbildningsinspektörerna, vilka utgör ett komplement till reguljära uppföljnings-, utvärderings-, tillsyns- och utvecklingsinsatser, svarar för en begränsad del av de samlade statliga insatserna på skolans område. I regleringsbrevet till för angav regeringen att skall öka andelen fördjupade studier inom olika områden. Tillsynen skall dessutom utformas så att alla kommuner granskas inom loppet av en sjuårsperiod. Detta verksamhetsår genomför en bred tillsyn i 40 kommuner, varvid flera skolor i var och en av dessa kommuner besöks. Till detta kommer den regelmässiga tillsyn som utövas över fristående skolor och i enskilda tillsynsärenden. pågår en mängd olika insatser för att belysa, kontrollera och utveckla skolans kvalitet och likvärdighet. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150) presenterade regeringen vidare ett program i tio punkter för kvalitet och likvärdighet i skolan. Av detta framgår bl.a. att en nationell inspektionsnämnd skall inrättas och knytas till . De nationella utbildningsinspektörernas uppdrag och resurser utökas och förstärks därvid, som tillsyn och utvärdering stärks. Regeringen har således vidtagit ett antal åtgärder i syfte att stimulera en positiv utveckling såväl vad gäller som de offentliga och de fristående skolorna.
frs · GL12899 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att den rådande synen på kärnfamilj inte endast skall gälla svenska familjer samt om regeringen har för avsikt att ta initiativ för att klargöra utlänningslagens begrepp "hushållsgemenskap" och "särskild anknytning till ". utgår i samtliga tre frågor från ett enskilt ärende rörande två chilenska minderåriga syskon. har bedömt att syskonen inte skall beviljas uppehållstillstånd här eftersom nämnden anser att syskonens anknytning till hemlandet är starkare än den anknytning de har till , genom sin här boende morbror. När det gäller frågan om synen på kärnfamilj är av uppfattningen att bedömning att syskonen och morbroderns familj inte kan anses utgöra kärnfamilj kan få konsekvenser för hur vi i behandlar familjer där föräldrarna inte är biologiska. Vad jag kan se konstaterar endast att det lagrum, som stadgar att uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som är och ogift och som är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i , inte är tillämpligt i det här fallet. Vad gäller andra frågor om tolkningen av begreppen hushållsgemenskap och särskild anknytning till kan jag förutom vad som framgår av propositionen (1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv) hänvisa till ett regeringsbeslut . I beslutet sägs angående bestämmelsen om särskild anknytning till bl.a. att uttalandena i förarbetena inte kan anses uttömmande utan att andra tänkbara situationer än de som nämns i förarbetena måste kunna beaktas. I ärenden som rör barn vägs dessutom alltid den s.k. portalparagrafen om barnets bästa in. För övrigt vill jag erinra om den utvärdering som görs av de nya bestämmelser i utlänningslagen som trädde i kraft den1 . Jag vill dock inte föregripa den analys som kommer att efterfölja utvärderingen. När det gäller frågan om tolkningen av utlänningslagen måste jag som tidigare understryka att min möjlighet att direkt påverka denna inskränker sig till de situationer då eller överlämnar ett ärende till regeringen.
frs · GL129 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av att Bostadspolitiska utredningen och enligt mening inte respekterat sina direktiv i den del de avsåg ungdomars bosparande. De båda kommittéerna har avslutat sitt arbete och redovisat sina överväganden och förslag - och också skälen för sina ställningstaganden, bl.a. i fråga om bosparandet. Bägge betänkandena har remissbehandlats. Frågorna har genom denna beredningsprocess fått en allsidig belysning. Förslagen och de synpunkter som tillförts genom remissyttrandena bereds nu i . Jag utgår från att vi därefter kommer att ha tillräckligt underlag för beslut i frågan.
frs · GL12902 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat kommunikationsminister om det telepolitiska målet. Frågan avser i själva verket och och eftersom jag sedan den1 är ansvarig inom regeringen för förvaltningen av så svarar jag på frågan. frågar om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att skall uppfylla det telepolitiska målet när det gäller utbyggnad av ISDN även utanför tätorter. Med den reglering vi har i fråga om telekommunikationer är det som har till uppgift att övervaka att den lagstiftning som gäller följs av alla operatörer inklusive . ställer även krav på operatörerna i respektive tillståndsbeslut. Så skall de telepolitiska målen tillgodoses och uppnås. De telepolitiska målen ses fortlöpande över av regeringen bl.a. mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och av de beslut om omfattningen av s.k. samhällsomfattande tjänster som fattas inom ramen för samarbetet i EU. I fråga om har den fråga tar upp behandlats något i den framlagda och av beslutade propositionen 1997/98:121 om riktlinjer för . Där sägs bl.a. att skall ha i huvudsak samma förutsättningar för sin verksamhet som övriga konkurrensutsatta operatörer i . Vidare sägs i propositionen att har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabb dataöverföring - varav ISDN är en möjlig teknik - till rimliga priser i alla delar av landet. Denna inriktning förordas även av regeringen i propositionen. ISDN-anslutningar kräver investeringar. Självfallet bör de investeringar som gör ge en rimlig avkastning. Detta leder till vissa prisskillnader beroende på vilka investeringar som krävs för respektive tjänst. Det finns inte skäl för regeringen som ägare att besluta om Telias prissättning för enskilda tjänster. Om som statligt ägt bolag ges goda utvecklingsmöjligheter ökar detta möjligheterna till god service även i glesbygd.
frs · GL12903 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att uppmärksamma och förbättra möjligheterna för funktionshindrade att delta i kulturlivet på lika villkor som andra. Bakgrunden till frågan är en inventering som organisationen gjort av vilka möjligheter som finns för konstutövare med funktionshinder att utbilda sig, att få hjälpmedel, assistans eller anpassning av lokaler för att kunna arbeta med skapande verksamhet, yrkesmässigt eller . Även har , på regeringens uppdrag, redovisat en bred kartläggning av situationen för funktionshindrade på kulturområdet, samt lämnat ett förslag till handlingsprogram för att främja en ökad tillgänglighet. Kartläggningen visar att funktionshindrade tar del av kultur i mindre utsträckning än andra. finns det på många kulturinstitutioner ett stort intresse och goda idéer för att åstadkomma förbättringar. Förslaget till handlingsprogram handlar om hur funktionshindrade skall få del av det allmänna kulturutbudet på samma villkor som andra och även om hur funktionshindrade skall stimuleras till egen skapande verksamhet. Handlingsprogrammet bereds just nu inom . Avsikten är att regeringen i höstens budgetproposition skall återkomma till med konkreta förslag. Jag vill också nämna regeringens särskilda statssekreterargrupp för handikappfrågor. Gruppen har till uppgift att skapa en samordning av dessa frågor mellan de olika departementen, att markera handikappolitikens betydelse, och att utgöra ett forum för dialog med handikapprörelsen. Gruppen skall utarbeta en nationell handlingsplan för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Handlingsplanen skall vara klar .
frs · GL12904 · 1997-12-31 00:00:00 — har i två separata frågor frågat mig dels om jag avser att verka för att en annan kontroll av kärnavfallstransporterna införs i stället för den självkontroll som () utövar , dels om jag avser att verka för att transporterna avbryts på grund av de rapporterade händelserna med kontaminerade behållare. frågor har föranletts av att SKB till () rapporterat att gränsvärdet för tillåten ytkontamination vid transporter av radioaktivt material överskridits vid sammanlagt elva tillfällen . Eftersom frågorna har många beröringspunkter har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Ansvaret för att transportbehållarna inför transport är rengjorda i sådan utsträckning att gränsvärdet för ytkontamination inte överskrids åvilar i första hand avsändaren. Avsändare är vanligtvis något av de fyra kärnkraftverken. Vid mottagningen i CLAB kontrollerar , som för SKB:s räkning ansvarar för driften av CLAB, ytkontaminationen och skall om gränsvärdet överskridits rapportera detta till avsändaren så att denne kan vidta åtgärder inför kommande transporter. SSI har också föreskrivit att händelser under transport som är av betydelse från strålskyddssynpunkt skall rapporteras till SSI. Tillsynsansvaret för transporter av radioaktivt material ligger primärt på SSI och (). Radioaktiv ytkontamination är huvudsakligen ett strålskyddsproblem varför tillsynen i detta fallet utövas i första hand av SSI. SSI har enligt 31§ strålskyddslagen (1988:220) rätt att bedriva de undersökningar och prover som behövs för tillsynen. Detta innebär att SSI när som helst och i vilken omfattning som helst kan kontrollera transportbehållarnas ytkontamination om detta bedöms vara nödvändigt. Omfattningen av SSI:s kontroller baseras givetvis på hur tillförlitlig industrins egenkontroll bedöms vara. Jag kan i sammanhanget nämna att SKI enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet har samma rätt att göra egna kontroller av transporterna. Jag finner således att de möjligheter till myndighetskontroll som redan föreligger är tillräckliga. När det gäller SKB:s rapport till SSI om de 49 behållare som transporterades och varav elva vid ankomsten till CLAB konstaterades ha en ytkontamination som översteg gränsvärdet har SSI konstaterat att detta inte utgör något strålskyddsproblem. SSI har dock begärt en redovisning av ytkontaminationen vid samtliga transporter av använt kärnbränsle som genomförts till CLAB. Denna rapport skall vara SSI tillhanda senast den15 och kommer att ligga till grund för SSI:s beslut om eventuella åtgärder. Eftersom inga transporter av använt kärnbränsle till CLAB genomförs utan beräknas återupptas först har SSI inte heller funnit anledning att avbryta transporterna i avvaktan på den fullständiga genomgången.
frs · GL12906 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att regeringsavtalet mellan och inte skall påverkas av ett eventuellt EU-embargo rörande vapenexport till . Jag har inte varit beredd att vidta någon sådan åtgärd. Avsikten har i stället varit att ett embargo skulle omfatta alla eventuella leveranser till . Det svenska förslaget om embargo har dock inte fått stöd varför den fråga som tar upp saknar aktualitet.
frs · GL12907 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen kritiskt i FN-sammanhang tagit upp det undertecknade dokumentet gällande FN:s verksamhet i som reglerar de hänsynstaganden till och skyldigheter gentemot Talibans krav. Låt mig först få nämna något om bakgrunden till det Memorandum of Understanding som ligger till grund för frågan. Efter att talibanerna trakasserat FN-personal och försvårat biståndsinsatser i regionen , beslöt FN att ställa in biståndet i södra . Biståndet skulle återupptas först efter att Taliban skriftligt garanterat att respektera internationella normer för humanitärt bistånd samt FN:s immunitet och privilegier. Efter upprepade försök från FN:s sida till dialog med Taliban undertecknades den13 maj ett Memorandum of Understanding avseende FN:s bistånd i de talibankontrollerade områdena. Avtalet gjorde det möjligt för FN att återuppta verksamheten i södra . Jag delar uppfattning om vikten av ett oberoende FN-bistånd. måste vi kunna hjälpa de nödställda. Vid våra kontakter med i frågan har man från FN:s sida betonat att överenskommelsen möjliggjort fortsatt bistånd som livsmedelsleveranser och minröjning. Avsnittet om kvinnors rätt till utbildning och hälsovård ses från sekretariatets sida som ett mycket viktigt medgivande från Taliban. Som bekant har möjligheterna för hjälparbete i ytterligare försvårats. I har enskilda biståndsorganisationer tvingats lämna staden sedan Taliban ställt orimliga krav på flyttning av organisationernas kontor. FN har reducerat allt bistånd i till att omfatta enbart livsuppehållande insatser. Talibans agerande har medfört svåra umbäranden för befolkningen i . arbetar aktivt i olika internationella forum, huvudsakligen och Europeiska unionen, för att upprätthålla internationella humanitära principer, ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och för en utveckling mot fred i . Det starka svenska engagemanget för illustreras ytterligare av besluten att stödja humanitära insatser i landet med nära .
frs · GL12909 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om den söker påverka EU så att de palestinska universiteten kan besitta ekonomiska möjligheter att bedriva sin verksamhet. Frågan ställs mot bakgrund av omfattande bistånd till palestinska universitet. Stödet, som totalt uppgått till drygt 49 miljoner ecu, har successivt minskat för att avslutas i och med utgång. Kommissionens biståndsåtagande gentemot de palestinska universiteten gjordes i samband med den givarkonferens i som följde undertecknandet av principdeklarationen mellan och PLO. EU:s åtagande innefattade redan från början en plan för utfasning av biståndet till universiteten. Detta bistånd har således inte varit kopplat till frågan om en palestinsk stat. Jag vill framhålla att jag till fullo delar uppfattning om vikten av stöd till palestinska universitet. Det är angeläget att palestinsk ungdom ges möjlighet till högre utbildning för deltagande i den demokratiska uppbyggnadsprocess det palestinska samhället nu befinner sig i. Högre utbildning behövs för att stärka det palestinska samhällets oberoende samt främja politisk och ekonomisk utveckling. Utan tillfälle till högre utbildning på /tvingas palestinsk ungdom att söka sig utomlands för vidareutbildning. De palestinska universiteten lider av finansiella problem. Utgifterna för högre utbildning har inte belastat den palestinska myndighetens budget. Universiteten har varit beroende av finansiellt stöd från omvärlden. Situationen med geografiskt åtskilda områden med palestinskt självstyre har bidragit till svårigheter att rationalisera verksamheten, liksom det faktum att studenter från av israeliska myndigheter inte tillåts att studera vid universitet på . Det palestinska ministeriet för högre utbildning har dock presenterat förslag till lösningar som avses leda till en stabilisering och effektivisering av den högre undervisningen. Den palestinska myndigheten kommer vidare att inkludera kostnaderna för högre utbildning i sin nationella budget, vilket förhoppningsvis innebär att biståndsberoendet gradvis upphör. har framfört till att det mot bakgrund av det politiska läget är angeläget med fortsatt stöd. Ett avbräck i universitetens verksamhet kan få allvarliga politiska konsekvenser i det rådande instabila läget. Det var mot den bakgrunden som Sida beviljade för högre utbildning i /. Detta stöd kanaliserades via till det palestinska ministeriet för högre utbildning. Enligt uppgift från föreligger emellertid ingen begäran om fortsatt stöd till löpande utgifter och driftskostnader från det palestinska ministeriet för högre utbildning. avser dock att även fortsättningsvis finansiellt stödja det pågående rationaliseringsarbetet liksom inrättandet av en särskild fond för stöd till behövande studenters studieavgifter.