ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12581 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra att unga kvinnor utsätts för våld samt skändlig och förnedrande behandling i samband med polisiärt ingripande. har ställt en fråga om vilka åtgärder som jag avser att vidta i syfte att komma till rätta med det övervåld som ibland förekommer från polisers, ordningsvakters och väktares sida. har frågat om jag avser att inrätta en mer fristående utredningsorganisation för anmälningar som rör bl.a. väktarvåld och polisbrutalitet i samband med ingripanden mot enskilda personer. Då de tre frågorna har nära beröring med varandra finner jag det lämpligt att besvara dem i ett sammanhang. Förutsättningarna för polis och ordningsvakters våldsutövning är klart reglerad i lagstiftningen. Övervåld och kränkande behandling i samband med ingripanden får absolut inte förekomma. I den mån det ändå sker är det inte bara kränkande för dem som direkt utsätts utan kan också rubba förtroendet för den stora majoritet inom polisväsendet och ordningsvaktskåren som lojalt följer givna regler. Den senaste tidens rapporter om övervåld och andra kränkningar är därför oroande och måste tas på stort allvar. För att informera mig om situationen inom polisen kommer jag att inleda diskussioner med om de arbetsrutiner som gäller för polisen. Kan det konstateras att de befintliga rutinerna och kontrollsystemen inte är tillräckliga, avser jag att överväga skärpningar i lagstiftningen på området, t.ex. i form av ett utökat ansvar för personer i chefsbefattningar. Dessutom avser jag att överväga om åtgärder kan vidtas för att ytterligare förbättra den enskildes rättssäkerhet vid ingripanden från polis och ordningsvakter. Jag kommer vidare att inom ramen för beredningen av betänkande att ta initiativ till förstärkningar av utbildningen för ordningsvakter. När det sedan gäller frågan om metoderna för polisens interna utredningar och polisens utredningar av brott begångna av ordningsvakter och väktare, delar jag åsikt att det är viktigt att det inte får finnas utrymme för misstankar om att utredningsförfarandet påverkas av ovidkommande faktorer och därför inte bedrivs utifrån strikt objektiva utgångspunkter. Riksåklagaren och har utrett det interna kontrollsystemet inom åklagar- och polisväsendet. En rapport har redovisats och är nu föremål för remissbehandling. Jag kommer, sedan remissbehandlingen avslutats, att ta ställning till eventuella ytterligare åtgärder.
frs · GL12582 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att minska effekterna av Tjernobyl. har rätt i att effekterna av är tydliga efter olyckan. Detta gäller framför allt inom rennäringen samt i produkter från skog och insjöfisk i de områden som fick högst radioaktivt nedfall. Koncentrationen av radioaktivt cesium sjunker långsamt i exempelvis älg, som variationen inom och mellan år kan vara betydande. Detta har dokumenterats i de många undersökningar som genomförts och förändringarna följs fortfarande bl.a. i pågående forskningsprojekt. Det kommer att ta många tiotals år innan koncentrationerna av cesium i älg är nere i de nivåer som gällde före olyckan. I allmänhet visar dock merparten av älgarna cesiumkoncentrationer som understiger det gränsvärde som gäller för saluförande (/kg). Hur mycket cesium vi får i oss via födan kan mätas direkt och sådana mätningar genomförs fortlöpande på några grupper såsom exempelvis samer, jägare och lantbrukare. En undersökning som genomfördes på jägarfamiljer visade att vuxna i områden med hög beläggning erhöll en genomsnittlig stråldos på ca 0,1 mSv/år. uppgifter, som baseras på beräkningar, om att jägarna i i genomsnitt fått i sig /år skulle innebära en stråldos som ligger något högre än mSv/år. Erfarenheten visar dock att beräkningar av detta slag överskattar den verkliga stråldosen två till jämfört med direkta mätningar. Jag vill också i sammanhanget erinra om att ambitionsnivån i innebär att den årliga stråldosen till följd av radioaktivt cesium i livsmedel bör understiga 1 mSv/år. som många människor i de områden som fick mest nedfall upplever en försämrad livskvalitet är det också viktigt att konstatera att några hälsoeffekter inte kan observeras till följd av strålningen. När det gäller de praktiska möjligheterna att minska halterna av cesium i älgkött innebär det faktum att koncentrationen av cesium i älg varierar med årstid och sjunker då älgen ändrar val av föda, att ändrad jakttid medför lägre koncentrationer i köttet. Detta har utnyttjats av olika jaktlag. Småskaliga försök att sätta ut s.k. slickstenar med berlinerblått (ett ämne som minskar upptaget av cesium i älgen) har genomförts. Resultaten tyder på att detta kan medföra en minskning av cesiumhalterna. Inom jordbruket är det väl känt att kaliumgödsling är ett effektivt sätt att minska upptaget av cesium i olika grödor, särskilt på näringsfattiga jordar. För en bestående effekt måste denna gödsling upprepas. Någon storskalig kaliumgödsling av skogsmark i syfte att minska upptaget av cesium i växter som konsumeras av älg har inte prövats. I dagens läge måste dock möjligheterna att påskynda minskningen av radioaktivt cesium i älg genom olika former av åtgärder betraktas som mycket små, särskilt som mängden cesium redan är på en så låg nivå att den inte bedöms ge några hälsoeffekter.
frs · GL12583 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka ohälsa på grund av det radioaktiva nedfallet från . har till uppgift att svara för den epidemiologiska övervakningen i landet, bl.a. i syfte att tidigt upptäcka eventuella förändringar i sjukdomsmönstret. har med anledning av olyckan i Tjernobyl haft en ökad bevakning av sjukdomsutvecklingen av framför allt cancer. Flera studier av sambandet mellan nedfallet från Tjernobyl och ökad cancerrisk har gjorts. Två studier har analyserat frekvensen av barncancer före och efter Tjernobyl, men man har inte kunnat hitta någon ökad frekvens i de delar av landet som hade ett större nedfall i förhållande till de delar som hade ett mindre. I studier som har analyserat cancerrisken för vuxna är tiden mellan exponering och insjuknande så lång att det ännu är för tidigt att kunna se några eventuella effekter för att konstatera ett samband. Cesiumhalterna är dock fortfarande förhöjda i bl.a. älg och svamp från södra , där nedfallet var störst. För att minska riskerna för att människor kommer till skada på grund av för stora mängder cesium i föda har gett ut kostrekommendationer. Rekommendationerna innehåller risknivåer för hur mycket och hur ofta man kan äta dessa livsmedel. Risknivåerna har tagits fram i samråd med () utifrån gränsvärden för maximalt tolerabelt intag. Sammanfattningsvis kan konstateras att bevakar och följer utvecklingen inom området och att och tar fram riktlinjer och rekommendationer för att förhindra att människor kommer till skada på grund av förhöjda halter av cesium i föda.
frs · GL12584 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att begagnade kläder inte skall hänföras till kategorin avfall. Inledningsvis vill jag erinra om att den förordning som antas primärt reglerar export av icke-farligt avfall s.k. grönt avfall till vissa icke-OECD-länder. Det handlar i princip alltså inte om miljöfarligt avfall. Det är riktigt som säger att den s.k. gröna avfallslistan också innehåller begagnade kläder i uppräkningen. Huruvida en export av begagnade kläder skall bedömas som avfall eller produkter får dock avgöras i varje enskilt fall. Även om begagnade kläder inte tas bort från den gröna avfallslistan, så kvarstår möjligheten, i likhet med vad som gällde före förordningens tillkomst, att exportera begagnade kläder till behövande. En avgörande fråga är hur begreppet avfall definieras. Kommissionen har uttalat att den betraktar begagnade kläder som avfall när ägaren till kläderna har kasserat dem. Enligt kommissionens bedömning räknas kläderna som avfall tills de behandlats, så att de åter kan betraktas som produkter. Genom att t.ex. sortera, tvätta och laga begagnade kläder bör det återigen i det enskilda fallet kunna betraktas som produkter och inte som avfall. Därmed bör begagnade kläder också kunna exporteras utan de restriktioner som förordningen ställer upp för avfall.
frs · GL12585 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att söka vetenskapliga belägg för att den nya tekniska lösningen av den s.k. Polenkabeln inte kommer att riskera natur och miljö. Den nya tekniska lösning som är beredd att pröva för Polenkabeln, bl.a. för att få lokal acceptans för projektet, är en s.k. monopolär kabel med metallisk återledare. Det innebär att strömmen återleds i en enkel kabel i stället för att som med den nu planerade utformningen utnyttja havsvattnet. bedömer att den nya lösningen leder till en mindre miljöpåverkan. Bl.a. kan klorgasbildning och korrosion undvikas. En sådan teknisk utformning av överföringsförbindelsen förutsätter dock en ändring av den beviljade koncessionen. Dessa ändringar måste prövas av regeringen enligt ellagen. Vid en sådan prövning skall, i vanlig ordning, bl.a. 2 och 3kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen - NRL) tillämpas. I underlaget för prövningen skall ingå bl.a. en miljökonsekvensbeskrivning och en teknisk beskrivning av den planerade ledningen. En förutsättning för regeringens prövning är att underlaget på ett allsidigt sätt redovisar konsekvenserna av den nya lösningen. En miljökonsekvensbeskrivning med hög kvalitet är en viktig del av detta underlag. Vid en prövning kommer underlaget på sedvanligt sätt att remitteras till berörda myndigheter för synpunkter, bl.a. rörande kvaliteten i miljökonsekvensbeskrivningen.
frs · GL12586 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att ta initiativ för att finna en lösning på försörjningsfrågorna för deltagare i under sommarledigheten. I fråga om utbildning inom finns tre huvudalternativ. Självfallet är det i många fall både möjligt och lämpligt att bedriva utbildningen utan något uppehåll. Det gäller inte minst kortare studiegångar. Då uppstår ju inte heller frågan om ersättning till de studerande under ett kortare uppehåll. För många deltagare i är möjligheten till tillfällig anställning under ett längre sommaruppehåll en realitet som de är angelägna om att kunna utnyttja, inte minst av ekonomiska skäl. För dem som annars skulle vara hänvisade till öppen arbetslöshet under ett långt sommaruppehåll är fortsatta studier under stora delar av sommaruppehållet i många fall det bästa alternativet. För att underlätta för de studerande i den sistnämnda gruppen har regeringen tagit initiativ till att särskilda resurser vid behov skall ställas till kommunernas förfogande för sommarkurser och att ramarna vidgas så att de rymmer det studiestöd som kan komma att erfordras i anslutning härtill. AMS har i tillämpningsföreskrifter till a-kassorna föreskrivit, att sommarkurser får räknas in i den period om minst som krävs för att den studerande skall anses stå till arbetsmarknadens förfogande och kunna erhålla ersättning från a-kassa. Detta innebär att den studerande som är berättigad till ersättning från a-kassa kan uppbära sådan ersättning under ett kortare uppehåll som kan uppstå mellan två kurser. Självfallet står vederbörande till arbetsmarknadens förfogande . Regeringen har sålunda i samråd med AMS vidtagit de åtgärder som synes rimliga och möjliga inom ramen för gällande regelverk för att underlätta försörjningen för deltagare i . Frågan om betald ledighet för den som uppbär statligt studiestöd får prövas i pågående beredning av den proposition som syftar till förändringar i studiestödssystemen .
frs · GL12587 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att öka pappornas andel av föräldraledigheten. Ett av de övergripande målen för den svenska familjepolitiken är att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. För att understryka vikten av att det också gäller männens möjligheter har regeringen i regleringsbrev angivit verksamhetsmål som särskilt inriktas på pappornas uttag av föräldrapenningdagar. angavs att socialförsäkringens administration skulle verka för att männens andel av det totala antalet uttagna föräldrapenningdagar skulle öka jämfört med . har i sin årsredovisning för socialförsäkringen bl.a. redovisat vilka insatser som kassorna har genomfört för att nå detta mål samt för hur de genomförda insatserna påverkat männens uttag av föräldrapenningdagar. Som exempel på insatser nämner verket personlig rådgivning, informationsträffar hos mödravårdscentralerna och information genom det s.k. pappapaketet som tagits fram av . Vidare har vissa kassor sänt en särskild folder till nyblivna pappor, använt reklaminslag i TV samt videoinspelningar som visats hos . Verket kan inte peka ut någon särskild insats som är mer effektfull än någon annan men påpekar också att attitydpåverkande insatser inte får genomslagskraft direkt utan får ses som en långsiktig åtgärd. Verket konstaterar att målet att öka pappornas uttag av föräldrapenningdagar för inte har uppnåtts med undantag av en försäkringskassa. En förklaring till att det inte har skett någon ökning kan enligt verket vara att familjerna har ett ekonomiskt ansträngt läge. Vidare kan regeländringarna som innebar att uttag av föräldrapenning och semestrar blev restriktivare också ha påverkat pappornas uttag. En annan trolig orsak är att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänktes till den 1januari 1997. Familjer med hårt ansträngd ekonomi anser sig inte ha råd att mannen - som i regel tjänar mer än kvinnan - tar ut föräldrapenning. I familjer där kvinnan är arbetslös och mannen arbetar blir den ekonomiska situationen än mer ansträngd och ger ännu större anledning att kvinnan tar ut de flesta dagarna. Det är min uppfattning att det är av största vikt att papporna finns i barnets liv redan från början. har också i årets regleringsbrev fått i uppdrag att se till att socialförsäkringens administration skall verka för att fler män tar ut fler föräldrapenningdagar. Jag hoppas också att den höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen som vi genomförde från den 1januari kommer att bidra till att den negativa trenden skall vända. I detta sammanhang, liksom i många andra, har också situationen på arbetsmarknaden en stor betydelse. En av regeringens viktigaste arbetsuppgifter är därför att fortsätta att bekämpa arbetslösheten.
frs · GL12589 · 1997-12-31 00:00:00 — frågar mig om jag avser att vidta några alternativa åtgärder för att erbjuda förbättrad service hos CSN till lägre kostnad för skattebetalarna. Regeringen har tillsatt en utredare för att göra en översyn av CSN:s verksamhet. Den 2mars lämnades en delrapport till regeringen som visade att CSN har svårt att klara sina uppgifter och att ett tillskott med skulle behövas för att verksamheten skall kunna fungera tillfredsställande och för att förbereda datasystemen för det planerade nya studiestödssystemet . Utredaren fortsätter nu det påbörjade arbetet och kommer bl.a. att analysera möjligheterna till mer långsiktiga lösningar av de problem som föreligger på CSN. Utredningen skall vara klar den 31oktober 1998. I utredarens uppdrag ligger att se över de möjligheter till alternativa lösningar som kan vara aktuella på . Regeringen har för avsikt att återkomma angående de resursbehov som utredaren påtalat. Vissa av de lösningar som Ström föreslår har diskuterats tidigare och jag vill återigen betona att ett studiestödssystem administrerat av en bank som lånen garanteras av staten knappast skulle vara förmånligt för någon annan än banken.
frs · GL12592 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att stärka barns skydd mot kemikalier. En viktig utgångspunkt för kemikaliepolitiken är att skydda alla människors, inte minst barnens, hälsa och miljön mot exponering av skadliga kemikalier. Stora framgångar har skett i arbetet med att minska riskerna vid användning av kemikalier. Detta arbete går vidare. Åtgärder måste bl.a. vidtas mot den diffusa spridningen till miljön av ett mycket stort antal kemiska ämnen vars hälso- och miljöeffekter ofta är litet kända. Regeringen kommer att redovisa ett förslag till inriktning av den framtida kemikaliepolitiken i den miljöpolitiska proposition som regeringen avser att förelägga .
frs · GL12593 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern vilka åtgärder som hon avser vidta för att råda bot på den oacceptabla situationen att flera kommunala vattenverk i saknar larm. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag ser mycket allvarligt på fallen med överdosering av kemikalier i vattenverk. Konsumenterna utsätts för hälsorisker och det har också orsakats akuta frätskador av lutförorenat vatten. Enligt 7§ i Statens livsmedelsverks kungörelse (SLV FS1993:35) om dricksvatten gäller att det vid vattenverk skall finnas utrustning som varnar när fel uppkommit vid pH-justering och desinfektion och att det vid vattenverk med filter för att avskilja grumlighet skall finnas larm som utlöses vid förhöjd grumlighet. Bestämmelsen trädde i kraft den 1januari 1990 och i övergångsbestämmelserna angavs att alla vattenverk senast den 1januari 1994 skulle ha skaffat föreskrivna larmanordningar. Det är kommunernas tillsynsmyndigheter som har det direkta tillsynsansvaret för dricksvattenanläggningar. Det innebär att det endast är den kommunala tillsynsmyndigheten som kan gå ut med föreläggande eller förbud när det gäller vattenverken. utför en övergripande kontroll och ger råd och stöd till de kommunala tillsynsmyndigheterna. har tagit in uppgifter om fortskridandet av larminstallationerna. skickade verket brev till 70 kommuner där samtliga larm ännu inte var installerade. Tillsynsmyndigheterna fick brevet för kännedom. begärde svar på frågan när samtliga larm kunde vara installerade. När svarstiden gått ut den 27februari 1998 saknades fortfarande svar från 16 kommuner. Av inkomna svar framgick att 12 kommuner inte ansåg att installation av samtliga larm före den 1januari 1999 skulle hinnas med. har diskuterat med och branschorganet () problemen med att vissa kommuner inte har installerat föreskrivna larm. Verket har därvid begärt att VAV och kommuner utreder orsakerna till överdoseringar och tar fram ett åtgärdsprogram för att lösa problemen. Jag utgår från att de kommuner, som ännu inte har vidtagit några åtgärder, inser sitt ansvar för allmänhetens hälsa och installerar föreskrivna larm. avser att kontakta i frågan.
frs · GL12596 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att säkerställa att intentioner angående statsbidrag till enskilda vägar genomförs. Bakgrunden till frågan är att regeringen i regleringsbrevet för för har fördelat av anslaget Väghållning och statsbidrag till bidrag för drift och byggande av enskilda vägar. Motsvarande belopp var . disponerade också för administration och rådgivning i samband med enskilda vägar. Medel för dessa tjänster avräknas fr.o.m. från anslagsposten sektorsuppgifter under anslaget Väghållning och statsbidrag. Inför varje nytt budgetår prisomräknas alla anslag på statsbudgeten för att det reala värdet på varje anslag skall vara oförändrat. Vanligtvis innebär prisomräkningen att anslagets nominella belopp ökar. Omräkningen för skedde dock med ett index som för väganslagen var negativt. Omräkningen innebar att anslag nominellt minskade med 2,. Detta har påverkat samtliga anslag. Regeringens ambition vid fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag har bl.a. varit att statsbidraget till enskilda vägar skall hållas realt oförändrat jämfört med . Bidragsvolymen för drift och byggande av enskilda vägar för uppfyller detta krav.
frs · GL12597 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag kommer att medverka till att kvinnor som har fått möjlighet att byta identitet också skall ha laglig rätt att byta högskola med tillgodogörande av tidigare studieresultat. Sedan 1993 års universitets- och högskolereform är det den enskilda högskolan som ansvarar för antagning och urval till de egna utbildningarna. För varje högskola skall enligt högskoleförordningen en antagningsordning finnas tillgänglig. Antagningsordningen skall innehålla de regler för grundläggande högskoleutbildning som högskolan tillämpar dels i fråga om ansökan, behörighet och urval, dels i fråga om hur beslut om antagning fattas och hur beslut om behörighet kan överklagas. Frågor om antagning avgörs av respektive högskola och vid byte av studieort är det den mottagande högskolan som avgör om ett byte kan göras. I högskoleförordningen finns det regler som skall underlätta ett byte. Högskolan är skyldig att pröva om en tidigare utbildning kan godtas för tillgodoräknande. Studenten har rätt att tillgodoräkna sig motsvarande grundläggande högskoleutbildning vid annan högskola. Vidare finns regler som möjliggör dispens från något eller några behörighetsvillkor om det bedöms att studenten har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Urval skall kunna ske med hänsyn till särskilda skäl som den sökande åberopar. Ett beslut om tillgodoräknande kan överklagas till . Regeringen anförde i propositionen 1992/93:1 Universitet och högskolor, frihet för kvalitet att avgörande för universiteten och högskolornas fortsatta utveckling var att studenternas möjligheter att röra sig över gränser och mellan universitet och högskolor i landet förbättrades. underströk i sitt betänkande (1992/93:UbU3) vikten av att den lokala friheten att organisera studierna och bestämma om innehållet inte fick leda till minskade möjligheter för studenterna att flytta mellan läroanstalterna. Utskottet framhöll att bestämmelserna om tillgodoräknande måste av högskolorna tillämpas generöst. Regeringen uppdrog till att göra en översyn av hur högskolorna tillämpar högskoleförordningens regler för tillgodoräknande. skall bl.a. undersöka om högskolorna i enlighet med uttalande tillämpar bestämmelserna om tillgodoräknande generöst och - om inte - föreslå lämpliga åtgärder också på central nivå. Verket skall rapportera resultatet av översynen till regeringen .
frs · GL12599 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av eventuell nedläggning av Postens serviceanläggning i . hänvisar till den regionalpolitiska propositionen 1997/98:62 i vilken redovisas att regeringens krav på ett regionalt hänsynstagande gentemot myndigheterna skall förtydligas. Vidare hänvisas till regeringens proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet med hänvisning till att regionalpolitiska hänsynstaganden saknas i denna. När Postverket, enligt beslut , ombildades till aktiebolag upphörde Posten att vara myndighet. Därmed blev det också Posten AB:s styrelses uppgift att utforma mål och strategier för bolagets verksamhet. Statens roll som ägare är att fastställa de övergripande målen för . Förutom ekonomiska krav rör det sig om krav på att tillhandahålla en grundläggande post- och kassaservice i hela landet. Ansvaret för hur verksamheten organiseras och att statens krav uppfylls ligger hos bolaget och dess styrelse. Enligt vad jag erfarit togs principbeslutet att serviceterminalerna skulle läggas ned redan vid omläggningen av Postens brevnät 1995 Härefter har ett omfattande analysarbete pågått för att ta fram beslutsunderlaget för Brevnätets fortsatta utveckling. Detta arbetet slutfördes och Posten fattade då beslut enligt utredningens rekommendationer. Det innebär att serviceterminalen i blir kvar. Terminalerna i , och skall läggas ned . Beslut om när terminalerna i och skall läggas ned förväntas tas . I proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet förtydligas statens ansvar för servicen på postområdet och hur staten skall säkerställa servicen i hela landet. Hur de olika postoperatörerna organiserar sin verksamhet kan därför inte anses vara en fråga för regeringen.