ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL121067 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att skärpa lagen om kärnteknisk hantering, så att inte radioaktivt smittat skrot kommer in i smältningsprocessen. fråga syftar på en händelse i stålverket i . Vid en kontroll som stålverket rutinmässigt genomför upptäcktes att man smält ned en strålkälla. Händelsen inträffade lördagen den29 och rapporterades den31 augusti till , . gjorde SSI noggranna mätningar såväl utanför som inne i stålverket. Mätningarna visade att stråldosen utanför verket inte överskred den normala variationen i bakgrundsstrålningen. En kontroll av SSI:s mätstationer för gammastrålning och FOA:s luftfilterstation i visade inte på några förhöjda värden. De prov som SSI analyserat visar att det varit fråga om en sluten strålkälla innehållande iridium-192. Iridium-192 har en halveringstid vilket innebär att strålkällans styrka avtar ganska snabbt. Företaget och SSI har ännu inte lyckats klarlägga varifrån den strålkällan kommer. Det kan dock konstateras att iridium-192 bl.a. används i industrin för kontroll av svetsskarvar. Tillsammans med fortsätter . I likhet med vad jag redovisade i mitt svar till den17 i en fråga om kontroll vid nedsmältning av skrot (fråga 1997/98:12 och 1997/98:13) utgör uttjänta slutna strålkällor ett problem som uppmärksammats internationellt. Som svar på fråga vill jag säga att generellt sett har den lagstiftning och den myndighetskontroll som behövs för att kunna utöva kontroll av strålkällor. Jag vill dock informera om att hantering av strålkällor innehållande iridium-192 inte är kärnteknisk verksamhet enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet utan verksamhet med strålning enligt strålskyddslagen. Att låta en uttjänt sluten strålkälla komma på drift innebär ett brott mot strålskyddslagstiftningen. Genom strålskyddslagstiftningen ges också de bemyndiganden som behövs för att utöva kontroll över all verksamhet med strålning. För att eliminera risken för att okänt radioaktivt material skall komma in i smältningsprocessen förs allt skrot som tas in i stålverket genom en särskild gammastrålningsmätare. Ett särskilt problem i det sammanhanget utgör uttjänta slutna strålkällor. De är svåra att upptäcka just därför att den slutna strålkällan är skärmad för att skydda mot strålning. () kommer emellertid att i samråd med SSI se över möjligheterna att komplettera strålskyddslagstiftningen med regler syftande till att ytterligare skärpa rutinerna vid hantering hos dem som yrkesmässigt innehar slutna strålkällor.
frs · GL12107 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att fortsatt hög nivå på forskningsverksamheten vid & i skall kunna upprätthållas och forskningsmiljön i bevaras. fråga är föranledd av de uppgifter som cirkulerat i medier om en förväntad omstrukturering av bl.a. forskningen inom & . Enligt de första uppgifterna skulle beslut tas vid bolagets styrelsemöte den 29oktober. Vid de kontakter som varit mellan departementet och företaget har konstaterats att några detaljbeslut inte var avsedda att tas vid detta styrelsemöte. Däremot har kunnat bekräftas att det pågår ett intensivt utredningsarbete inom företaget för att kunna vidta åtgärder som höjer bolagets lönsamhet. En av dessa åtgärder kan vara att lägga ned viss forskning, eftersom den inte bedöms leda till att preparat som företaget kan föra fram till en lönsam lansering eller där forskningsresultaten kan tas fram på ett mer effektivt sätt än . Åtgärder inom administration, produktion och försäljning ingår också i målet för det omstruktureringsprogram som bolagets styrelse lagt fast. Statens möjligheter att påverka beslut av företaget är begränsat till att upplysa och påverka företaget på ett sätt så att man inser att är ett mycket bra land att bedriva denna typ av forskning i. Erfarenheten visar att företagen också tycker att forskningen bedrivs på ett mycket effektivt sätt i . Det är svårt att söka påverka ett företag att ha en viss typ av forskning i landet. Statens ansvar är alltså att skapa de goda förutsättningarna. I ett nödvändigt rekonstruktionsprogram är det naturligtvis viktigt att se till helheten, t.ex. hur bra verksamheten i kommer ut ur omstruktureringsprogrammet ställt i relation till åtgärder i andra länder. Att verksamhet i på något sätt kommer att påverkas av åtgärderna är dock klart enligt de informationer som departementet har. Närings- och kommer att följa denna fråga uppmärksamt och ha olika kontakter med företaget i frågan .
frs · GL121070 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vad regeringen avser göra för att den planerade minröjningsinsatsen i skall kunna genomföras så att flyktingar kan återvända från lägren i och delta i den planerade folkomröstningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. förblir starkt engagerat i fredsprocessen i bl.a. genom vårt stöd för FN:s mission () i området. Ett konkret uttryck är det svenska deltagandet i denna mission med såväl poliser som militär trupp för minröjning. Regeringen har även beredskap för ytterligare stöd till för , bl.a. genom bidrag med svenska valövervakare. Minröjningsuppgifterna består i att säkra grupperingsplatser för tillkommande trupp i missionen samt att röja vägavsnitt för att möjliggöra för flyktingar att återvända och delta i den planerade folkomröstningen. Till följd av förseningar i genomförandet av den fredsplan som ligger till grund för FN-missionens olika aktiviteter har befälhavaren för kunnat utnyttja den svenska truppen endast till den del av minröjningen som varit möjlig att utföra och som huvudsakligen avser att säkra grupperingsplatser för andra militära enheter. Den uppgiften beräknas vara slutförd med utgången av september, då också den svenska truppstyrkan, i enlighet med de tidsmässiga ramar som FN fastställt, skall börja tas hem. Processen med att identifiera röstberättigade inför folkomröstningen har avancerat . Dock återstår tre s.k. omtvistade grupper och det är först när identifieringen också av dessa är klar som datum kan fastställas för när parterna skall påbörja tillbakadragandet av sina styrkor och flyktingåtervändandet inledas. Folkomröstningen skall enligt planen äga rum därefter. Det kommer alltså att finnas ett fortsatt behov av minröjning för flyktingvägar och -uppehållsplatser. Det är dock svårt att bedöma när sådana insatser kan påbörjas. FN:s generalsekreterares personlige representant, , för samtal med parterna om fredsplanens fortsatta genomförande. En rapport från generalsekreteraren väntas kring den 15september varpå kommer att behandla frågan. Senast den 21september måste mandatet för missionen förlängas. En svensk delegation med representanter för Försvars- och Utrikesdepartementen samt Försvarsmaktens högkvarter besöker .
frs · GL121071 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag är villig att vidta för att, om så erfordras, anpassa lagstiftningen i syfte att stimulera, inte motarbeta, utbyggnaden av såväl land- som havsbaserad vindkraft. omnämner särskilt ett projekt i . Enligt vad jag har fått veta är detta projekt föremål för prövning enligt vattenlagen vid vid . Kammarkollegiet har yttrat sig i ärendet. Jag kan givetvis inte kommentera ett enskilt ärende som är föremål för myndigheternas prövning. Jag håller däremot med om att det är angeläget att utbyggnaden av vindkraft och andra förnybara energislag fortsätter. Antalet vindkraftverk i har som en följd av målmedvetna statliga åtgärder ökat kraftigt . var 157 aggregat i drift. hade antalet ökat till 334. Insatserna för utbyggnad av elproduktion med förnybara energislag fortsätter. Målet med det energipolitiska program som utgör en del av energipolitiska riksdagsbeslut är att under kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Regeringen har tillkallat en utredare med uppdrag att sammanställa vunna erfarenheter av utbyggnaden av vindkraft och analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad i . Utredaren skall också föreslå kriterier för lokalisering som underlag för lokaliseringsbeslut. Utredaren skall även redovisa behov av förstärkning av lokala elnät i samband med en utbyggnad av vindkraft. Uppdraget skall redovisas senast den 1juni 1999.
frs · GL121072 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur Försvarsdepartementet och regeringen analyserar Totalförsvarets pliktverks statistik rörande andelen inskrivna vid mönstring och andelen inryckande till tjänstgöring. Jag anser att det är av stor vikt att totalförsvarsplikten är och uppfattas som ett rättvist och stabilt system. Försvarsdepartementet och regeringen fäster därför stor uppmärksamhet vid Totalförsvarets pliktverks statistik. Denna statistik är ett av skälen till att regeringen tillsatte pliktutredning med uppdrag att bl.a. se över inskrivningssystemet och utbildningsreserven. I sitt arbete skall utredningen också beakta de regionala aspekterna. Det är riktigt som anger att statistiken påvisar regionala och länsvisa olikheter. Att det är så kan ha sin grund i en mängd olika faktorer. Det finns inte någon kvalitetssäkrad analys om dessa faktorers inbördes relationer. Regeringen har även gett i uppdrag att tillsammans med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare minska såväl antalet förändringar av inskrivningsbeslut före inryckningen som antalet avgångar under grundutbildningen.
frs · GL121073 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att undvika den nu överhängande risken att den svenska offentlighetsprincipen ställs under prövning i internationell domstol. Offentlighetsprincipen är oerhört viktig. Detsamma gäller skyddet för upphovsrätten. De svenska bestämmelserna innebär att det har gjorts en avvägning mellan de rättigheter som är förbundna med principerna på respektive område. Det har visat sig att offentlighetsprincipens företräde framför upphovsrätten ibland kan få orimliga följder. Det är därför nödvändigt att se över frågan om upphovsrättsskyddet bör stärkas i vissa fall. Regeringen har, som nämner, beslutat att utreda hithörande frågor inom ramen för en allmän översyn av sekretesslagen och frågor om offentlighetsprincipen och IT. Av en sådan utredning kan förväntas noga genomtänkta förslag till långsiktiga lösningar. Ett utredningsarbete av det slaget måste därför ta tid. Tidsgränserna för just denna utredning är satta med tanke på att den kommer att behandla flera grundlagsfrågor. Jag är emellertid övertygad om att det går att finna en snabbare lösning på det avgränsade problemet att offentlighetsprincipen kan innebära ett "tvångsoffentliggörande" av opublicerade upphovsrättsskyddade verk, en lösning som inte innebär att syftet med offentlighetsprincipen går förlorat. Jag skall därför verka för att få fram en sådan lösning. Vilken form en sådan skulle kunna ha kan jag ännu inte uttala mig om. Detta övervägs inom . Jag ser därför inte något skäl till att skulle hamna i ett internationellt tvistlösningsförfarande.
frs · GL121074 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar kräva miljöprövning av den föreslagna vägsträckningen av . Frågan ställs mot bakgrund av yttrande till regeringen över detaljplaner om ny sträckning av genom tätort. De till regeringen överklagade detaljplanerna som åsyftar bereds i . yttrande utgör, liksom kommunens, och andra till ärendet hörande handlingar, underlag inför regeringens beslut. Vägsträckningen prövas också enligt väglagen. En vägarbetsplan har utarbetats och ställts ut av . Arbetsplanen kan i ett senare skede komma att prövas av regeringen. Jag är med hänsyn till dessa förhållanden förhindrad att nu uttala mig om den föreslagna vägsträckningen. Jag vill dock erinra om att den tillämpliga lagstiftningen förutsätter att miljö- och hushållningsintressena beaktas vid prövning av dessa ärenden. Bl.a. skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas.
frs · GL121075 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att hyresgäster blir vräkta på grund av störningar som beror på oönskade besökare. gör i frågan gällande att en hyresgäst ansvarar för att ljud och oväsen inte uppkommer även om hyresgästen får ett "ofrivilligt" besök. Detta är emellertid inte riktigt. Enligt hyreslagen ansvarar hyresgästen för egna åtgärder och för åtgärder av vissa personer som med hyresgästens tillstånd befinner sig i lägenheten, däribland den som gästar hyresgästen. Hyresgästen har däremot inte något ansvar för vad personer som uppehåller sig i lägenheten utan hyresgästens tillstånd företar sig. Om, som i det exempel tar upp, en f.d. make tvingar sig in i en kvinnas lägenhet eller vägrar att på tillsägelse lämna lägenheten kan det naturligtvis inte komma i fråga att beteckna detta som gästning. Är det däremot så att den person som ger upphov till ordningsstörningar uppehåller sig i lägenheten med hyresgästens tillstånd, åligger det hyresgästen att se till att störningarna inte fortsätter. Gör hyresgästen inte det, kan han eller hon i sista hand tvingas att flytta. Men för att hyresgästen skall kunna förlora sin lägenhet fordras det vanligen också att hyresgästen trots tillsägelser att vidta rättelse fortsätter med sitt beteende. Regelverket är vidare konstruerat så att hyresvärden i de flesta fall måste underrätta de sociala myndigheterna om missförhållandena. Ytterst handlar det om en avvägning där intresset av att skydda de övriga hyresgästerna från allvarliga olägenheter i boendet är en viktig faktor. Av det jag nu har sagt framgår att en hyresgäst inte kan tvingas flytta på grund av störningar som beror på personer som vistas i lägenheten mot hyresgästens vilja. Det betyder också att ingen kan tvingas flytta enbart på grund av att han eller hon blir misshandlad och då orsakar buller och oväsen. Jag kan därför inte se att det nu finns något behov av åtgärder från min sida.
frs · GL121076 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att yrkeskåren barnskötare skall finnas kvar även i framtidens förskola. För bedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. 3§ skollagen 1985:1100). Kommunerna har, trots att det inte föreligger några behörighetsbestämmelser för personal i förskola, satsat på en välutbildad och kompetent personalkår. var det totala antalet anställda i förskola och fritidshem närmare 110000 personer. Av dessa var andelen högskoleutbildade pedagoger och andelen barnskötare . av de anställda saknade utbildning för arbete med barn. Arbetet i förskolan bedrivs i arbetslag, vilket är värdefullt och något som sker i allt större utsträckning också i skolan. I arbetslagen i förskolan arbetar förskollärare och barnskötare, ibland även fritidspedagoger. fick förskolan sin första läroplan. Med en nationell läroplan intar förskolan sin rättmätiga plats i utbildningssystemet. Förskolans pedagogiska roll stärks och dess betydelse för barns utveckling och lärande tydliggörs. Läroplanen vänder sig till arbetslaget. Genom att de pedagogiska kraven på verksamheten tydliggjorts i läroplanen förutsätter jag att det kommer att leda till att utvecklingen mot högre kompetens bland de anställda fortsätter och att goda möjligheter till fortbildning och vidareutbildning ges. Barnskötarna utgör en stor andel av de anställda i barnomsorgen. För barnens trygghet, omvårdnad och omsorg är barnskötarna en viktig resurs i arbetslagen. Det är kommunerna som har ansvaret för att personalen inom barnomsorgen är kompetent och välutbildad. Jag anser att skollagens reglering avseende personal inom förskoleverksamhet tillsammans med bestämmelserna i förskolans läroplan är tillräckliga och avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GL121077 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att svensk sjöfart skall kunna arbeta på konkurrensneutrala villkor och därmed behålla arbetstillfällen i . Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Ett flertal sammanhållna konsekvensutredningar om den svenska sjöfartsnäringens förutsättningar har genomförts i /94. Flertalet har resulterat i slutsatsen att om vill bibehålla sin handelsflotta krävs statliga insatser. Sådana insatser har också fattat beslut om . antog ett sjöfartspolitiskt beslut som innebär att man skall skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelsflottan. har därefter fattat beslut om riktlinjer för statsstöd till sjöfarten som - mot bakgrunden av utflaggningen från flertalet medlemsstater inom EU - skall kunna tillåtas. Flera länder inom EU har inom ramen för de nya riktlinjerna förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet bl.a. och . Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. I en skrivelse till den 6november 1997 anger regeringen att inriktningen av det sjöfartspolitiska arbetet skall vara att snabbt också i pröva förutsättningarna att ytterligare kunna reducera den svenska handelsflottans bemanningskostnader. Regeringen angav ekonomiska vårproposition (1997/98:150) att man avser återkomma med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i budgetproposition . I avvaktan på detta har regeringen beslutat att från den 1juli 1998 tillfälligt öka stödet till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter per kalenderår och årsarbetskraft inom ramen för den av beslutade reviderade budgeten för .
frs · GL121078 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa problematiken som de deltidsarbetslösa möter när de vill studera inom . Den som studerar inom ramen för kan beviljas särskilt utbildningsbidrag. Bidraget är beloppsmässigt kopplat till nivån i arbetslöshetsförsäkringen. För den som studerar på t.ex. halvtid och har rätt till arbetslöshetsersättning grundad på halvtidsarbete är beloppet i särskilt utbildningsbidrag lika stort som arbetslöshetsersättningen skulle ha varit. Detta gäller efter förordningsändringen som trätt i kraft den15 . Bestämmelsen tillämpas också för studier som har bedrivits . fråga har förmodligen föranletts av de regler som gällde för det särskilda utbildningsbidraget fram till förordningsändringen. Den aktualiserade frågan är alltså redan åtgärdad.
frs · GL121079 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra att uppgiften om födelseland utgår från de svenska körkorten. Uppgift om födelseort är obligatorisk på de körkort som medlemsstaterna i Europeiska unionen utfärdar efter den1 . Redan under förhandlingarna om att införa körkort av kontokortsformat i enlighet med rådets direktiv om körkort framförde åsikten att uppgiften om födelseort borde göras frivillig. Vi lyckades dock inte få tillräckligt gehör för vår inställning vilket bl.a. berodde på att vissa stater i behöver uppgift om födelseort för att kunna identifiera körkortshavaren. I dessa stater finns varken personnummer eller centrala körkortsregister. Frågan togs också upp av mig vid rådets möte den10-11 december 1997 då jag redogjorde för de svenska svårigheterna med angivande av födelseort på körkort. Därefter har förhandlingar förts mellan och kommissionen där utgångspunkten för svensk del har varit att man inte skall kunna utläsa födelseorten på körkortet. Det är för tidigt att säga vad förhandlingarna kommer att resultera i.
frs · GL12108 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ompröva sammansättningen av den svenska delegationen till Kyoto till förmån för en bredare parlamentarisk grupp. Mötet i Kyoto utgör det tredje ordinarie mötet mellan parterna till klimatkonventionen. Vid det första partsmötet i beslutades bl.a. om att inleda arbete med att stärka de s.k. annex i ländernas åtaganden inom konventionen för perioden bortom . Mötet upprättade också en ad hoc-grupp som gavs i uppdrag att bl.a. arbeta fram ett förslag till protokoll eller annat bindande legalt instrument kring dessa åtaganden och att avsluta sitt arbete med målet att parterna skulle kunna anta gruppens förslag vid det tredje partsmötet. Förhandlingarna inom ad hoc-gruppen har förts på regeringsnivå och har pågått . Utvecklingen i förhandlingarna redovisades bl.a. vid det andra partsmötet i när också inriktningen mot ett protokoll preciserades. Inför det tredje partsmötet har gruppen inte lyckats enas om en protokollstext och förhandlingarna kommer därför att fortsätta i anslutning till Kyotomötet. Vid de föregående två partsmötena under klimatkonventionen har det inte varit aktuellt med parlamentarikerdeltagande. Jag har dock valt att inför detta viktiga möte inbjuda två riksdagsledamöter att delta i den svenska delegationen. har dessutom i gängse former informerats om de frågor avsett driva vid de tidigare partsmötena. Så kommer också att ske inför . När det gäller frågan om att ta med ideella miljöorganisationer i den svenska delegationen kan jag informera om att jag, liksom några av mina kolleger inom EU, avser att inkludera två ungdopmsrepresentanter i delegationen. De svenska ungdomsrepresentanterna föreslås av för Ungdomsorganisationer, LSU.
frs · GL121080 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta tullens kontroller av transporter med farligt gods i . har tillsammans med och det övergripande ansvaret för säkerheten vid transporter av farligt gods. Tillsynsarbetet utövas förutom av tullen även av polisen, , , , och . Dessa myndigheter har en organiserad och kontinuerlig samverkan, bl.a. genom samverkansgrupp för tillsyn. Tullens ansvarsområde är att utöva tillsyn över att internationella väg- och fartygstransporter med farligt gods till och från uppfyller bl.a. internationellt fastställda säkerhetsföreskrifter. Vid dessa kontroller, som sker i samband med den ordinarie tullkontrollen vid gränsen, gör tullen en utvändig besiktning av behållare, containrar o.d. samt kontrollerar att rätt handlingar medförs under transporten, att fordon och fartyg är märkta med skyltar och etiketter, att godset inte har samlastats i strid mot gällande bestämmelser och att särskild fordonsutrustning medförs. Kontrollerna görs såväl i trafiken med andra EU-länder som med övriga länder t.ex. . Enligt har tullens totala antal kontroller av transporter med farligt gods i landet uppgått till 388 och 734 . Hur kontrollarbetet bäst utförs - på vilket sätt och med vilka arbetsmetoder och resurser - är främst en fråga för de berörda och ansvariga myndigheterna och jag ser inte någon anledning att vidta några särskilda åtgärder avseende tullens kontrollarbete i .