ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL121037 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidtaga åtgärder för att stärka de få kvarvarande lanthushållsskolorna. Huvudmännen för en utbildning får genom bl.a. sökandeintresset en indikation på om det finns behov av en viss utbildning. verkar i första hand gälla . Enligt har elevintresset för att söka till varit stort. Utbildning som gavs vid de tidigare lanthushållsskolorna och som i vissa fall fortfarande ges kan ha stor betydelse för ungdomar som vill skaffa sig fördjupade hushållskunskaper. Skolorna har också betydelse som förvaltare av kulturarvet på hushållsområdet och på närliggande områden t.ex. det textila. fick därför, som en av fyra sådana skolor, fortsätta med statligt stöd som s.k. kompletterande skolor. Vid skolan finns också utbildning som har förklarats berättigad till offentligt stöd som fristående gymnasieskola. Jag är emellertid inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder för att stärka de förutvarande lanthushållsskolornas fortlevnad.
frs · GL121038 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ till att säkerställa konkurrens mellan trafikslagen på lika villkor. Frågan ställs mot bakgrund av att viss trafik med oljeprodukter mellan och , som tidigare gått med fartyg, numera sköts av SJ på järnväg. En av de centrala tankarna i den transportpolitik som beslutade om är, att inom ramen för de övergripande målen och riktlinjerna bör systemperspektivet lyftas fram snarare än de enskilda trafikslagen, och att kundernas önskemål måste ges stor tyngd i det transportpolitiska arbetet. undrar bl.a. i sin fråga vem som tjänar på att sjöfarten nu konkurreras ut från denna trafik. Svaret torde i huvudsak vara att det är oljebolaget, kunden, som i detta fall utifrån sina egna krav på pris, miljö, säkerhet och logistik funnit mer optimalt att transportera sina produkter per järnväg. Vi bör dock också notera att den här aktuella oljemängden utgör ca10% av den totala i Vänersjöfart. Det är riktigt att sjöfarten bedriver ett viktigt säkerhets- och miljöarbete bl.a. vad gäller oljetransporter, som lett fram till fartyg med dubbla skrov etc. Säkerhets- och miljöfrågor är ett centralt inslag i transportpolitiken och därmed inom samtliga trafikslag. Även järnvägen har ett rigoröst regelverk för transporter av farligt gods och SJ bedriver dessutom ett omfattande arbete inom säkerhet och miljö. Vad gäller påståendena i fråga rörande fraktprisläget för vissa transporter handhas sådana frågor av och är inte en fråga för regeringen. Enligt vad jag erfarit pågår också en prövning av SJ:s priser i det enskilda fallet enligt konkurrenslagen. Låt mig dock också påpeka att även det privata numera kör godståg mellan och , delvis i konkurrens med Vänersjöfarten.
frs · GL121039 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om hon avser att verka för ett nationellt statligt ansvar för reumatikersjukhusen för att t.ex. kunna upprätthålla specialistkompetensen, genom ekonomiskt stöd till de två reumatikersjukhus som finns . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som har ansvar för hälso- och sjukvårdsområdet och frågan har därför överlämnats till mig. Bakgrunden till frågan är att i kommer att avvecklas på grund av ekonomiska bekymmer och att framtiden för i är oviss. i var från början en riksövergripande specialistresurs för rehabilitering av patienter med reumatiska sjukdomar. har alltfler landsting byggt upp egna resurser för denna typ av verksamhet. Detta har medfört att behovet av att remittera patienter till sjukhuset i har minskat. i drivs av som enligt avtal bistått med tjänster. I årsskiftet 1997/1998 sade upp avtalet och har lagt ut en anbudsförfrågan enligt lagen om offentlig upphandling avseende reumatikervården. Bland de som erhållit anbudsförfrågan ingår i . Sjukhusets framtid är därför beroende av resultatet av den offentliga upphandlingen. I har vi ett sjukvårdssystem där det är kommuner och landsting, som utifrån sitt ansvar för att en god vård ges till invånarna, självständigt beslutar om hur de organiserar och bedriver vården och omsorgen inom sitt område. Varken jag eller regeringen i dess helhet har därför några möjligheter att gripa in i enskilda ärenden av detta slag och förhindra att t.ex. reumatikersjukhusen i och avvecklas. Det finns inte heller några medel för att ge bidrag till den här typen av verksamhet. Regeringen har fattat beslut om att sammanlagt skall tillföras kommuner och landsting. Pengarna skall användas till att stärka kvaliteten i bl.a. vård och omsorg. Det är min förhoppning att detta resurstillskott skall göra det möjligt för sjukvårdshuvudmännen att erbjuda patienter, t.ex. reumatiker, kvalificerad specialistsjukvård.
frs · GL12104 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vad jag avser göra för att den direktverkande elen inte byts ut mot miljöovänliga vedeldade braskaminer. har frågat mig dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att personer som konverterat till vattenburen elvärme i tron att de skulle få bidrag hålls skadeslösa, dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att utlovade bidrag ges till alla som uppfyller villkoren för kaminbidrag på ett rättvist sätt. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Enligt energipolitiska riktlinjer skall de två reaktorerna i ställas av. Bortfallet av el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, energihushållning, minskad elanvändning samt tillförsel av el från andra energikällor. energipolitiska beslut omfattar bl.a. bidrag för konvertering från elvärme till uppvärmning med bränsle och bidrag till eleffektminskande åtgärder. och frågor berör dessa två bidrag. Husägare som har elvärme som enda möjliga uppvärmningskälla och tänker behålla denna kan få ett bidrag på 4000kr för installation av eleffektvakt för att minska eleffektuttaget , 6000kr för kompletterande uppvärmning t.ex. braskamin, och 6000kr för utrustning för värmelagring, t.ex. en ackumulatortank. Det totala bidragsbeloppet är högst 10000kr per hus. Ett viktigt villkor som måste uppfyllas är att huvudsäkringens belastningsförmåga sänks ett steg om minst 4A under . Avsikten är att reducera effektbelastningen i elsystemet . Att ett villkor är att eleffektuttaget minskas informerade om . Enligt tillämpningsbestämmelser måste braskaminen vara typgodkänd eller uppfylla rekommenderade högsta värden på utsläpp av förbränningsgaser. Dessa kaminer kallas ofta för "miljögodkända". Ett mycket viktigt villkor för bidraget är att fjärrvärme inte finns eller att fjärrvärme inte planeras i området. Avsikten är således inte att ersätta direktverkande el med miljöovänliga vedeldade braskaminer och bidrag lämnas inte heller för sådana åtgärder. Husägare som byter från elvärme till individuell bränsleeldning kan få bidrag av kostnaden, dock högst 30000kr. Ett villkor är att man byter från eluppvärmning till annan individuell bränsleeldning och under vissa villkor utgår även bidrag vid byte till värmepump. Bidrag utgår till det vatten- eller luftburna värmedistributionssystemet, utrustning för värmeackumulering, s.k. ackumulatortank, och skorsten men inte till pannan eller värmepumpen. Något bidrag till vattenburen elvärme ges således inte. som ansvarar för tillämpningsbestämmelserna informerade om detta i sitt nyhetsbrev . Att intresset är mycket stort för att minska elanvändningen är givetvis glädjande. Jag har erfarit att intresset för de olika bidragen varierar mellan länen. I budgetpropositionen föreslår regeringen till eleffektminskade åtgärder och konvertering. har distribuerat ansökningshandlingar men bidragsbeslut kan tas först den 1januari 1998. Om föreslagna medel är tillräckliga kan vi först avgöra då man också får de första erfarenheterna av bidragssystemen.
frs · GL121040 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om har gjort riktiga tolkningar av beslut och i enlighet med de nya intentionerna i lagen (1988:950) om kulturminnen. Regeringen beslutade den6 om propositionen (1996/97:99) Uppdragsarkeologi m.m. I propositionen föreslogs bl.a. förtydliganden i kulturminneslagen för att klargöra vad skall beakta när den bestämmer vem som skall utföra en arkeologisk utredning eller undersökning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230). har härefter beslutat om verkställighetsföreskrifter angående förfarandet vid vissa beslut m.m. enligt 2kap. har vidare utfärdat allmänna råd till verkställighetsföreskrifterna. Enligt vad jag har inhämtat från har myndigheten inte rekommenderat länsstyrelserna att begränsa utrymmet för privata företag på det sätt som beskrivs i fråga. skall heller inte ha tolkat beslut beträffande länsmuseerna på det sätt påstår. Slutligen har myndigheten heller inte förordat någon särskild status för undersökningsverksamhet, UV.
frs · GL121041 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att se över och precisera instruktionerna för fjärde och sjätte . Bakgrunden till fråga är att styrelsen för har meddelat sin avsikt att avveckla företagets fabrik i kommun, vilket kan leda till att ca 150 arbetstillfällen försvinner. Fjärde och sjätte har genom ägarintressen i bolaget. AP-fonden är till sin rättsliga karaktär en särskild statlig institution vars organisation och verksamhet är exklusivt reglerad i en särskild lag. Denna är utformad så att fonden intar fri och självständig ställning, i förhållande till regeringen. Detta gäller också fondstyrelsernas placeringsverksamhet. Samtliga AP-fondstyrelser har i lagen givits ett övergripande mål om hög avkastning. Regeringen saknar, till skillnad mot vad som gäller gentemot myndigheter i allmänhet, möjlighet att styra AP-fondens verksamhet med instruktioner eller liknande. Ändring av fondstyrelsernas placeringsregler sker i stället genom beslut av . De fem partier som står bakom pensionsreformen enades om att se över AP-fondens organisation och placeringsregler i ljuset av pensionsreformen. Översynen sker i en parlamentarisk arbetsgrupp under min ledning. I arbetet med att ta fram nya placeringsregler ingår bl.a. att ta ställning till om förändringar bör göras vad avser målet för AP-fondens placeringsverksamhet. Arbetsgruppen eftersträvar att slutföra sitt arbete med sikte på att nya regler skall kunna träda i kraft den 1januari 2000.
frs · GL121042 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om regeringen är beredd att arbeta för en internationell avgift för luftfartens utsläpp av koldioxid och andra föroreningar eller om regeringen har någon annan strategi för att minska flygtrafikens miljöpåverkan. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att svara på denna fråga. arbetar aktivt inom olika internationella forum, t.ex. () och EU, för att verka i en riktning som gör det möjligt att bestämma hur luftfartens utsläpp av koldioxid och andra föroreningar skall kunna minska. Som ett led i detta arbete tillämpar en differentiering av landningsavgifterna för att stimulera flygbolagen att investera i flygplan med mindre miljöpåverkan. verkar också för att skärpa de miljönormer som flygplan måste uppfylla . Avgifterna och normerna har redan medverkat till att flera flygbolag valt att investera i de miljömässigt bästa flygplanen som finns på marknaden. Av olika åtgärder som leder till det för miljön bästa resultatet kan ekonomiska styrmedel vara en, men det avgörande är att globala eller internationella överenskommelser kan nås. Både inom EU och pågår arbete med att se över förutsättningarna för hur ekonomiska instrument kan användas för att minska flygets miljöeffekter. Regeringen är alltså beredd att fortsätta att verka för att någon typ av internationell avgift relaterad till luftfartens utsläpp införs.
frs · GL121043 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat försvarsminister vilka åtgärder han avser vidta för att underlätta export av försvarsmateriel och därmed minska hoten mot tusentals jobb inom försvarsindustrin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det parlamentariskt överenskomna regelverket för krigsmaterielexport har utformats med utgångspunkt från målsättningen att uppnå en lämplig balans mellan å ena sidan det behov av krigsmaterielexport som har sin grund i den svenska försvarspolitiken, och å andra sidan vår strävan att iaktta stor restriktivitet på detta område - i samklang med vår utrikes- och säkerhetspolitik. Det är denna balans som jag uppfattar att syftar på. Jag ser inte någon anledning att ifrågasätta det arbete som görs i det parlamentariskt sammansatta där regelverkets uttolkning i enskilda ärenden dryftas. I rådets arbete är det emellertid inte sysselsättningen som sådan som skall värnas, utan den tekniska kompetens som försvarsindustrins anställda representerar. Det försvarsindustriella skeendet just nu domineras av en strävan till samverkan mellan svensk försvarsindustri och framför allt annan försvarsindustri inom . försvarsbeslut uppmanades industrin aktivt att söka sådant samarbete. Syftet är att stärka den svenska försvarsindustrins framtidsutsikter genom förbättrad konkurrenskraft, inte genom den "uppluckring av exportreglerna" som efterlyser. Regeringens målsättning i detta sammanhang är mycket klar: att verka aktivt för att underlätta den svenska försvarsindustrins deltagande i en europeisk omstrukturering och att verka för en ansvarsfull europeisk exportpolitik.
frs · GL121044 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att flytta medel från kommande års anslag om behovet finns liksom att ge möjlighet till omfördelning mellan de olika bidragsformerna. Anslaget B 1 Bidrag för att minska elanvändning disponeras dels av och dels av . Efterfrågan på bidrag har varit stor, särskilt när det gäller bidrag till eleffektminskande åtgärder. Av de som hade anvisats för detta ändamål hade vid utgången av april månad ansökningar beviljats bidrag motsvarande totalt . Med anledning av den stora efterfrågan som finns på alla tre bidragen beslutade regeringen att de båda ansvariga myndigheterna skall få besluta om bidrag för att minska elanvändningen som innebär åtaganden för . Det är ännu alltför tidigt att fatta beslut om eventuella omfördelningar mellan bidragsformerna. Av det regleringsbrev för som regeringen beslutade om den 18december 1997 framgår att skall lämna underlag till regeringen inför beslut om vilka åtaganden som myndigheterna skall få göra för budgetåren 2000 till 2002. Detta underlag skall lämnas till regeringen senast den 1oktober 1998. Mot bakgrund av det som anförts ovan står klart att regeringen har vidtagit de åtgärder som behövs för en flexibel hantering av omställningsbidragen.
frs · GL121045 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer sätta punkt för tusentals änkors bidrag till uppoffringar som förde ut ur 90-talets ekonomiska kris. Änkepension utges till änka om makens dödsfall inträffat . Fr.o.m. avskaffades änkepensionen och ersattes med omställningspension och förlängd omställningspension samt särskild efterlevandepension. Till följd av omfattande övergångsbestämmelser kan kvinnor under vissa förutsättningar uppbära änkepension även om makens dödsfall inträffar eller . I syfte att anpassa reglerna för efterlevandepension till de förändringar i levnadsförhållande och förvärvsmönster som skett har reglerna för efterlevandepension genomgått omfattande reformeringar. Reformeringens viktigaste beståndsdel var att den livsvariga änkepensionen till kvinnor har ersatts av en sexmånaders omställningspension som utges till såväl män som kvinnor. Därtill finns förlängd omställningspension som utges till man eller kvinna som har vårdnaden om barn . Änkepension för kvinnor infördes ursprungligen för att ge kvinnor möjlighet till ekonomisk försörjning om mannen avled innan kvinnan erhållit ålderspension. Detta var ett viktigt skydd eftersom det då var vanligt att mannen var ensam familjeförsörjare. Med dagens förvärvsmönster saknas oftast detta motiv eftersom kvinnor med änkepension som regel förvärvsarbetar. Jämfört med andra ensamstående kvinnor skulle många av dessa änkor i praktiken ha en dubbel försörjning - heltidsarbete samt folkpension och ATP i form av änkepension. Regeringen föreslog därför att änkepension i form av folkpension fr.o.m. skulle inkomstprövas. Vidare föreslogs att den årsinkomst som skulle ligga till grund för prövning av änkepensionens storlek skulle följa reglerna för bostadstillägg till pensionärer (). Genom inkomstprövningen blev besparingen selektiv - de med låga inkomster skyddades och fick ingen eller mycket liten minskning av folkpensionen. Inkomstprövningen gällde enbart folkpensionen medan den inkomstrelaterade tilläggspensionen (ATP) inte berördes av förändringen. Undantag för inkomstprövningen gjordes för kvinnor samt för kvinnor med hemmavarande barn . Vid en hyra på medför inkomstprövningen att inkomster reducerar folkpensionen . Folkpensionen uppgår till . För att hela änkepensionen skall reduceras bort fordras en inkomst inklusive folkpensionen på . Efter inkomstprövning återstår då en inkomst på . Saneringsprogrammet har varit mycket omfattande och övergripande syftat till att komma till rätta med underskottet i statens finanser. Alla åtgärder, inklusive inkomstprövningen av änkepensionerna, har också syftat till att bidra till saneringen. Åtgärderna har dock varit av olika karaktär och i många fall också varit av strukturell art. har vi tagit ur krisen men det innebär inte att vi kan återställa alla besparingar - i så fall är krisen mycket snart tillbaka. Vi har fortfarande en tung statsskuld att gemensamt betala av. Ett ansvar för framtiden innebär att man inte utlovar mer än vad som kan betalas. Därför ligger också den stora delen av saneringsprogrammets åtgärder fast.
frs · GL121046 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag redan nu avser att verka för en höjd gräns avseende inkomst . Jag har i en annan riksdagsfråga sagt att jag anser att dagens fribeloppsgränser i det nuvarande studiemedelssystemet är för lågt satta. En regeländring måste dock prövas i ett samlat sammanhang. Detta kommer att ske i den studiestödsproposition som regeringen aviserat att lägga .
frs · GL121048 · 1997-12-31 00:00:00 — har återigen frågat mig hur jag kommer att agera vad gäller ersättning till lobotomerade. har i två beslut med bred majoritet avslagit motioner från med motsvarande innehåll. anförde därvid att lobotomi på 1940- och l950-talen skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet och att några skäl för generell ersättning inte föreligger (1997/98:SoU2). Regeringen har den6 lämnat en begäran om skadestånd för lobotomi utan åtgärd. I ärendet inhämtades yttrande från som förklarade att behandlingen skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet. Även om jag djupt beklagar de negativa effekter som lobotomin har medfört för de patienter som behandlades med denna metod och har stor förståelse för de synpunkter som för fram anser jag inte att det har framkommit några nya informationer som föranleder mig att göra någon annan bedömning än vad riksdag och regering redan har gjort.
frs · GL121049 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om jag avser att verka för en sänkning av bidragsgränsen vad gäller dricksvattenradon i privata brunnar så att fler kan söka bidrag och det hittillsvarande anslaget utnyttjas fullt ut. beslöt den11 att får disponeras för bidrag till radonsanering av dricksvatten (prop. 1996/97:150, s.170, 176, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1997:638) om bidrag till sanering av radon i dricksvatten. Förordningen trädde i kraft den1 . När beslutet om bidrag till åtgärder mot radon i dricksvatten togs var det av ekonomiska skäl nödvändigt att göra en avgränsning. Regeringen beslöt därför att bidrag för åtgärder för att minska radonhalten i vatten från enskilda täkter skall lämnas av den skäliga kostnaden för åtgärden, dock med högst 5000kr. Bidrag får lämnas till enskild täkt, där det ej utförs egentillsyn efter beslut av nämnd, om radonhalten i dricksvattnet från täkten överstiger per liter. meddelade att bidragen till sanering av radon i dricksvatten inte hade efterfrågats i den utsträckning som förväntats. Endast ca1000 ansökningar om bidrag till sanering av enskilda brunnar hade inkommit sedan förordningen trädde i kraft den1 . Regeringen beslöt den25 att uppskjuta det datum då bidragsberättigade åtgärder senast skulle ha påbörjats från den1 till den1 , SFS 1998:798. Regeringen beslöt att förtydliga förordningstexten så att det klart framgår att bolag som ägs av en eller flera kommuner är berättigade till bidrag. Sannolikt kommer förtydligandet rörande kommunala bolag och av förlängningen av ansökningstiden att leda till nya bidragsansökningar. Jag är därför inte beredd att ta ställning till om några ytterligare ändringar av förordningen bör ske.
frs · GL12105 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vad jag avser att göra för att kontinuitet och trygghet i den personliga assistansen skall kunna garanteras funktionshindrade vid sjukhusvistelse. Bakgrunden till hennes fråga är att det kan vara svårt för alternativa assistansgivare att ha kvar personal de personer som behöver personlig assistans vistas på sjukhus. Kontinuitet och trygghet i den personliga assistansen kan då inte garanteras vid hemkomsten. Lagen om assistansersättning trädde i kraft den 1juli 1994 på grundval av en proposition av den dåvarande regeringen. I denna anges tydligt (4§) att assistansersättning inte lämnas för tid då den funktionshindrade vårdas på en institution som tillhör eller drivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting. Det parti de företräder var det största partiet av dem som ingick i den regering som föreslog detta. När sedan den socialdemokratiska regeringen i propositionen 1995/96:146 Vissa frågor om personlig assistans föreslog att bestämmelserna om att assistansersättning inte får lämnas under sjukhusvistelser skulle mildras yrkade avslag på denna proposition i sin helhet. Men sedan den 1juli 1996 kan assistansersättning lämnas även för tid när den assistansberättigade vårdas på sjukhus. Jag kan alltså konstatera att de och hennes partikamrater inte stödde detta förslag. Men i grunden gäller frågan till vem och för vilka ändamål assistansersättning lämnas. Assistansersättning lämnas den som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . När den enskilde vistas på sjukhus tillgodoses hans eller hennes behov av assistans för sin dagliga livsföring av personal anställd på sjukhuset. Gällande lagreglering innebär att personlig assistans inte skall ersätta den omvårdnad som sjukvårdshuvudmannen är skyldig att ge. Men i motsats till vad som gällde före den 1juli 1996 finns det numera alltså möjligheter att i vissa situationer få ta med sig den personliga assistansen under sjukhusvistelser, t.ex. vid akut intagning på sjukhus i de fall funktionshindrets karaktär gör det särskilt angeläget att den personliga assistenten finns till hands. Detta är en fråga som måste bedömas från fall till fall. Enligt min mening är nuvarande bestämmelser rimliga och jag har inte för avsikt att föreslå några förändringar.
frs · GL121050 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen, mot bakgrund av med extrema vattenflöden, är beredd att göra en översyn av vattendomarna för de aktuella vattendragen. Det finns redan en omprövningsmöjlighet av vattendomar i 15kap. För att tillgodose allmänna intressen får ompröva villkoren för ett tillstånd till ett vattenföretag. En sådan omprövning får emellertid inte ske förrän den tid för omprövning, som bestämt vid meddelandet av tillståndet (), utgått. Redan före utgången av den bestämda tiden får dock ompröva villkoren för tillståndet för att tillgodose sådana allmänna intressen som berörs av väsentliga ändringar i de faktiska vattenförhållandena. Det är endast Kammarkollegiet som kan begära omprövning av villkoren för tillståndet. När träder i kraft kommer även och att få möjlighet att begära omprövning.