ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12853 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att inte medverkar till avvisning till inbördeskrigets Kosovo genom avvisning via till och vidare till Kosovo. tar i sammanhanget upp ett fall där ett kosovoalbanskt par som sökt asyl i enligt uppgift splittrats och mannen sänts i väg från . Jag kan inte kommentera det enskilda fallet, men vill i stället ta upp följande. frågade mig (se fråga 1997/98:763) vilka åtgärder regeringen avsåg vidta för att förhindra att människor sänds tillbaka till Kosovo från via ett tredje land med stöd av . I svaret jag lämnade på den frågan redogjorde jag för den svenska inställningen rörande asylsökande från Kosovo och för det samarbete som har med andra EU-stater enligt , som innebär en tillämpning av första asyllandsprincipen. Rörande kosovoalbanska asylsökande har jag tidigare (se svar till på hennes fråga 1997/98:693 om Kosovo) understrukit att myndigheterna gör en noggrann prövning i det enskilda fallet. Jag har också sagt att det förekommer att asylsökande kosovoalbaner får uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov enligt svensk lagstiftning, vilket innefattar skyddsbehoven enligt internationella konventioner. Även i och förekommer det att kosovoalbaner beviljas uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Jag har också med anledning av en interpellation (1997/98:209) sagt att det inte är aktuellt att myndigheterna i verkställer avvisningsbeslut till Kosovo och att vi därmed följer UNHCR:s rekommendation. I övrigt vill jag hänvisa till mitt svar på ovannämnda fråga av , men också åter understryka följande. Vad gäller samarbetet enligt så har alla medlemsstater i EU ratificerat och tillämpar Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning, vilket är en grundläggande och avgörande förutsättning för ett sådant samarbete. För att understryka betydelsen av slås det i ingressen till fast att medlemsstaterna skall garantera flyktingar skydd i enlighet med sina åtaganden enligt . Alla medlemsstater i EU har vidare ratificerat och tillämpar den europeiska konventionen angående de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Tillämpningen och efterlevnaden av konventionen övervakas av i . Förutsättningarna från svensk sida för ett sådant samarbete som det enligt måste vara, och är, att de involverade staterna är demokratiska rättsstater som respekterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Så är fallet vad gäller medlemsstaterna i EU och det finns inte någon anledning från svensk sida att tro att medlemsstaterna skulle avvika från den standarden.
frs · GL12854 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stoppa hotet från Tjernobyls "sarkofag". Den inkapsling av den havererade kärnkraftsreaktorn i Tjernobyl som gjordes direkt efter olyckan håller på att gå sönder och risken för att radioaktivt material skall läcka ut är stor. En ny inkapsling ingår i den överenskommelse med syfte att stänga hela kärnkraftverket som G7-länderna gjort med . är kostnadsberäknat till och vid i beslutades om ett bidrag på till projektet. Inkluderat i detta belopp ingår ett bidrag från EU-Tacis på 100 miljoner ecu. Regeringen har beslutat om svenskt bidrag med ett belopp på ca , motsvarande 2,5 miljoner ecu, för projektet. Europeiska återuppbyggnads- och () är administratör av den fond, , som bildats för projektets genomförande.
frs · GL12855 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkra det framtida rekryteringsbehovet inom vården. Fram kommer det att finnas ett ökat behov av personal inom äldreomsorgen, liksom inom sjukvården. Det rör sig framför allt om sjuksköterskor, men det ökade utbildningsbehovet kan mycket väl även omfatta andra grupper, t.ex. arbetsterapeuter, sjukgymnaster och läkare. har antalet nyanmälda platser till arbetsförmedlingen inom vård- och omsorgssektorn ökat markant och redan nu finns tecken på svårigheter att rekrytera bl.a. sjuksköterskor och undersköterskor. Regeringen har för avsikt att tillsätta en kommission med företrädare för berörda fackliga organisationer, arbetsgivarna och regeringen. Kommissionens uppgift blir att kartlägga utbildnings- och rekryteringsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen till vård- och omsorgssektorn. Det handlar främst om att skapa förutsättningar för dessa arbeten att bli mer attraktiva . I propositionen (prop. 1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken har regeringen aviserat sin avsikt att inom ramen för äldreprojektet tillsätta en arbetsgrupp med representanter för berörda departement, , och arbetsmarknadens parter för att göra en översyn av utbildnings- och kompetensbehoven som grund för åtgärder . Även frågor om den framtida personalförsörjningen bör ingå i översynen. En viktig fråga i sammanhanget är hur arbetet inom äldreomsorgen skall göras attraktivt för yngre människor, inte minst män. Det är också viktigt att kartlägga orsakerna bakom det vikande intresset för utbildningen inom vårdområdet. Av väsentlig betydelse för den framtida personalförsörjningen är insatser för att skapa en stimulerande och utvecklande arbetsmiljö. Det kan gälla målmedvetna satsningar som tar till vara olika förmågor hos personalen, tillgången till handledning samt möjligheter till kompetensutveckling. När det gäller kompetensutveckling och rekrytering har kommuner och landsting ett huvudansvar. Jag vill därför slutligen understryka behovet av att dessa lokalt utvecklar strategier för bl.a. rekrytering och kompetensutveckling. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa i vilken utsträckning sådana strategier utvecklas.
frs · GL12856 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig när ett officiellt svenskt uttalande kommer att ske vad gäller det israeliska beslutet att genomföra säkerhetsrådets resolution 425 (1978) och dra tillbaka sina styrkor från södra . Frågan ställs mot bakgrund av den israeliska regeringens säkerhetskabinetts beslut att acceptera resolution 425 och att genomföra ett tillbakadragande från det av ockuperade södra förutsatt att säkerhetsgarantier ställs av den libanesiska regeringen. välkomnar att förklarat sig berett att dra sig tillbaka från södra , som ockuperar . Detta har vi också framfört till israeliska regeringsföreträdare. EU har också intagit samma hållning. Såväl som EU har framhållit att tillbakadragandet måste vara villkorslöst. Den bästa vägen till framgång vore framsteg i fredsprocessen mellan och dess grannar inklusive . Jag vill i detta sammanhang påminna om att säkerhetsrådet antog resolution 425 mot bakgrund av det israeliska militära intåget i södra upp till Litanifloden . I resolutionen uppmanar säkerhetsrådet att upphöra med sin militära aktion som bryter mot territoriella integritet. uppmanas att dra tillbaka sina trupper från allt libanesiskt territorium. beslutar vidare att inrätta FN-styrkan Unifil för att övervaka det israeliska tillbakadragandet, återställa fred och säkerhet samt bistå den libanesiska regeringen att upprätta effektiv kontroll i området. I säkerhetsrådets resolution 426 beslutar säkerhetsrådet att etablera Unifil i enlighet med resolution 425. I sammanhanget är det värt att notera resolution 509 (1982) i vilken säkerhetsrådet begär att villkorslöst skall dra tillbaka sina trupper från . deltog i Unifil 1978-1994 och bidrog med totalt 9000 man.
frs · GL12857 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt frågan om det oupphörliga våldet i kommer att leda till några initiativ från regeringens sida. Jag delar den oro som uttrycks i frågan över våldet i . Vår ambassad på plats håller oss löpande informerade om händelseutvecklingen. Ambassadens senaste rapport berättar om när minst 25 människor brutalt avrättades. EU-ambassadörerna i gjorde ett gemensamt uttalande där de i skarpa ordalag fördömde aktionen. I uttalandet meddelas också att ambassadörerna kommer att sända en delegation till Barrancabermeja för att närmare kunna informera sina huvudstäder och om situationen. Genom EU för vi en kontinuerlig dialog med den colombianska regeringen som har understrukit att den delar EU:s oro för situationen i landet. Regeringen har bl.a. gjort försök att förbättra säkerheten för dem som arbetar med mänskliga rättigheter. utvecklingssamarbete med är betydande och särskilt inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och bistå internflyktingarna. nämner själv i sin fråga det faktum att den "gör ansträngningar för att påverka olika internationella organ med syfte att skapa opinion kring situationen i ". Det är riktigt. Vi har också vid ett flertal tillfällen deklarerat vårt starka intresse att delta i stödjandet av en framtida fredsprocess i när samtliga parter i konflikten uttryckligen konkretiserar sin vilja till förhandlingar. Den har en aktiv och öppen bilateral dialog med den colombianska regeringen, genom vår ambassad i och genom den colombianska ambassaden i . Från svensk sida lämnas bistånd till flera av de enskilda organisationer - internationella, svenska och lokala - som arbetar för mänskliga rättigheter och mot våldet i landet. Detta stöd har ökat , vilket bl.a. redovisats i tidigare frågesvar. Från svensk sida har bidrag lämnats så att ett kontor för mänskliga rättigheter under FN-kommissarien har upprättats i . Att detta skett med den colombianska regeringens samarbete är ett viktigt steg framåt. Den colombianska regeringen har dessutom inbjudit UNHCR att öppna ett kontor i landet. Detta FN-stöd välkomnas av den . Jag tror att dessa FN-organ på ett konkret sätt kan bidra till fred och försoning i . Tyvärr måste konstateras att de olika nationella och internationella insatserna inte varit tillräckliga för att påtagligt förbättra situationen i . Våldet har i stället ökat , särskilt i samband med de lokala valen och senast i samband med presidentvalet som avslutas . Flera av parterna har emellertid uttalat intresse för att förhandla om fred med den nya regeringen, när den tillträder och detta bör ses som något positivt. Detsamma gäller den colombianska befolkningens växande protester mot brotten mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.
frs · GL12859 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utreda ett avgiftssystem där avgiften relateras till omsättningen och som tar hänsyn till de mindre importörerna och tillverkarna. Kemikalieinspektionens verksamhet enligt lagen (1985:426) om kemiska produkter skall finansieras genom bl.a. kemikalieavgifter. Fr.o.m. infördes genom ändring i förordningen (1989:216) om kemikalieavgifter ett nytt system för kemikalieavgifter med preliminära och slutliga avgifter samt en ny avgiftskonstruktion som bättre speglar relationen mellan avgift och Kemikalieinspektionens insats. Ändringen föregicks bl.a. av utredning med översyn av kemikalieavgifterna. Avgiftssystemet har i sin huvudinriktning fått den lösning som förordats av kemibranscherna med såväl kvantitets- som produktrelaterade avgifter. Systemet tar hänsyn till små företag i och med att kemikalieavgift utgår först vid en yrkesmässig tillverkning eller import på sammanlagt över ett ton. Systemet tar också hänsyn till tillverkare och importörer med årliga sammanlagda kvantiteter på och däröver på så sätt att ett kostnadstak har satts för den årliga avgiften i dessa fall. En produktkvantitet över denna gräns bedöms inte erfordra en motsvarande hög prestation från Kemikalieinspektionen. Det ankommer på Kemikalieinspektionen att besluta om preliminära och slutliga avgifter. Inspektionen kan om särskilda skäl föreligger besluta att kemikalieavgifter skall nedsättas eller efterskänkas. Enligt vad regeringen erfarit har slutliga kemikalieavgifter avseende ännu inte beslutats. I och med att avgiftssystemet relativt trätt i kraft har några erfarenheter ännu inte vunnits av detta system. Det kan inte uteslutas att en del företag kommer att påföras kemikalieavgifter som är markant högre respektive mindre än vad som var fallet enligt det gamla systemet med i princip enbart en produktrelaterad avgift. Jag avser självfallet uppmärksamt följa hur det nya avgiftssystemet utvecklas.
frs · GL1286 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att undanröja orättvisan i barnbidragsreglerna för ideella organisationers anställda jämfört med Sida-anställda. De nuvarande reglerna innebär att ett barn som lämnar i normalfallet anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall också anses vara bosatta i . Medföljande barn till personer anställda av , ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund har rätt till barnbidrag upp till i samband med utlandsvistelse. Samma regler gäller även barn till biståndsarbetare knutna till frivilliga organisationer. En ytterligare utvidgning av kretsen som skall anses vara bosatta i för utlandsvistelsen skulle innebära att kostnaderna för barnbidrag skulle öka. Jag har inte för avsikt att föreslå någon förändring av de aktuella reglerna i den riktning som förordar. jag vill dock tillägga att Utredningen om socialförsäkringens personkrets (S1995:8) i sitt betänkande En lag om socialförsäkringar (SOU1997:72) behandlar frågan om biståndsarbetares rätt till socialförsäkringsförmåner. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . När det gäller exempel om sexbarnsfamiljen som inte återfick flerbarnstilläggen efter återkomsten till , är detta något som har gällt alla som vistats utomlands och förlorat rätten till barnbidrag. Som säkert känner till har regeringen lämnat ett förslag i årets budgetproposition som innebär att de familjer som av olika skäl, t.ex. ett barns studieavbrott eller en längre utlandsvistelse, har förlorat rätten till flerbarnstillägg eller som har fått barn , skall få möjlighet att söka detta fr.o.m. .
frs · GL12860 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöminister om regeringen avser tillföra mera resurser till för att kunna öka miljötillsynen i länet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. har med anledning av regeringen förslag vårproposition bl.a. beslutat att godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden. I regeringens beräkning har ingått att tillföra länsstyrelserna medel för förstärkt miljötillsyn. Fördelningen av dessa medel mellan länsstyrelserna bereds nu i och kommer att presenteras i budgetpropositionen för .
frs · GL12861 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det finns möjlighet att ändra skattemyndighetens namn till . Jag tänker inte gå in på det förslag till nytt namn på myndigheten som har lämnat, men däremot redogöra för bakgrunden till regeringens val av namn. Inom verksamhetsområde var det kronofogdemyndigheternas regionindelning som ändrades först. I det sammanhanget övervägdes principerna för namngivningen av de nya myndigheterna. Att räkna upp de län som ingår i regionen skulle inte ha varit någon lämplig lösning, eftersom myndighetsnamnet då i många fall skulle ha blivit mycket långt. Att beskriva regionen i geografiska termer av typen , eller liknande framstod inte heller som lämpligt, eftersom man då skulle riskera att skapa förvirring genom att använda dessa begrepp i en betydelse som inte helt stämde överens med vad som gäller på andra områden. I det läget bedömdes det som mest lämpligt att konsekvent bygga myndigheternas namn på sätesorten. Jag är medveten om att det kan ta litet tid innan det blir naturligt att förknippa en viss stads namn med hela regionen, men jag anser fortfarande att det var ett riktigt val och att det var mest lämpligt att tillämpa samma princip också på skattemyndigheterna. Jag har därför inte för avsikt att föreslå någon ändring av namnet på i .
frs · GL12862 · 1997-12-31 00:00:00 — frågar om regeringen avser att presentera ett samlat åtgärdsprogram för skolan , så att skolan får tydliga besked om färdriktningen innan höstterminen startar. Regeringen har tydligt markerat sin inställning till skolornas utveckling och måluppfyllelse i flera olika sammanhang . Det är oacceptabelt att elever lämnar skolan utan att ha nått målen och det är kommunens och skolans skyldighet att ge alla elever förutsättningar att kunna gå vidare till gymnasieskolan. Inget barn skall behöva uppleva en misslyckad skolgång. Rektors ansvar för att ett åtgärdsprogram utarbetas för elever i behov av särskilt stöd har tydliggjorts i grundskoleförordningen. I alla kommuner och i alla skolor arbetar man nu intensivt för att hjälpa de elever, som inte når upp till målen. Lösningen är naturligtvis att upptäcka brister och sätta in åtgärder . De konkreta pedagogiska insatserna måste dock göras i den enskilda skolan av de lärare och skolledare, som känner varje elev. För att stödja lärarna i deras eget kvalitetsarbete har regeringen också anslagit till projekt, som syftar till utveckling av lärarrollen. Barns utveckling och lärande är inte något som bara sker i skolan. För att markera och underlätta en sådan helhetssyn har regeringen fastställt en läroplan för förskolan och anpassat och kompletterat läroplanen för den obligatoriska skolan även för förskoleklassen och fritidshemmet. För att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg har regeringen i vårpropositionen föreslagit en årlig förstärkning av statsbidragen till kommunerna med 4 miljarder , vilket innebär att statsbidragen sammanlagt kommer att vara 20 miljarder högre . De tiopunkter för kvalitet och likvärdighet i skolan, som regeringen presenterade i samband med vårpropositionen, är en vidareutveckling och konkretisering av den utvecklingsplan, som regeringen lade fram för (skr. 1996/97:112) och som ställde sig bakom. Tiopunktsprogrammet innehåller en rad åtgärder för att säkra en likvärdig skola av god kvalitet. Flera av punkterna har på olika sätt redan konkretiserats, bl.a. i regeringens proposition om gymnasieskolan. Andra exempel är kravet på kvalitetsredovisningar från kommuner och skolor, som redan trätt i kraft och den nationella provbanken, som redan börjat utveckla. Frågan om en ny skolledarutbildning kommer att beredas i . Andra punkter kommer att resultera i nya uppdrag till eller förslag i budgetpropositionen. Den största enskilda satsningen är IT-programmet för skolan, som finns presenterat i en skrivelse till (skr. 1997/98:176). Min uppfattning är alltså att regeringen redan i utvecklingsplanen, propositioner och tiopunktsprogrammet gett skolan besked om färdriktningen. Genom förslag i vårpropositionen har skolan fått goda förutsättningar att nå de nationella målen så att alla elever skall få tillräckliga kunskaper i skolan. Jag har därför inte för avsikt att presentera något ytterligare samlat åtgärdsprogram för skolan .
frs · GL12863 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till obligatoriska individuella studieplaner i . Jag vill inledningsvis understryka att regeringen är väl medveten om de problem som brottas med när det gäller att ge alla elever tillräckliga förutsättningar att nå kunskapsmålen. Vissa prognoser tyder nu på att det är av eleverna som inte når godkända kunskaper i svenska, engelska och/eller matematik när de avslutar årskurs 9 denna vår. Varje elev som går ut utan tillräckliga kunskaper är ett misslyckande för skolan. Att elever med behov av särskilt stöd tillhör dem som drabbats av de senaste årens besparingar i skolan är allvarligt och en av anledningarna till de höjda statsbidragen till kommunerna och de kvalitetsgranskningar som skall göras på såväl nationell som lokal nivå. Innan jag går in på frågan om individuella studieplaner i vill jag nämna något om åtgärdsprogrammen. Dessa program skall vara ett redskap och hjälpmedel för skolans personal att planera och utveckla hela den pedagogiska verksamheten kring den enskilde eleven. Ett bra åtgärdsprogram bör vara både kortsiktigt och långsiktigt och innehålla såväl en analys av problemet som en beskrivning av elevens starka sidor. Rektors ansvar för upprättandet av åtgärdsprogram kommer för övrigt att tydliggöras i grundskoleförordningen fr.o.m. . Glädjande är att nästan alla skolor upprättade åtgärdsprogram jämfört . Siffrorna visar att instrumentet som sådant nu vunnit acceptans och att utvecklingen går framåt om än inte alltid så snabbt som man skulle kunna önska. identifikation av problemen och nya former för hur stöd bäst kan ges till olika elever är nu något som, enligt min mening, måste utvecklas vidare i skolan. är jag inte beredd att införa individuella studieplaner i . Gymnasieskolans individuella studieplaner är framför allt motiverade av kursutformningen och den åtföljande valfriheten för eleverna. I saknas detta motiv även om det givetvis finns enskilda elever för vilka det kan vara motiverat att utforma en individuell studieplan. Att i enlighet med skollagen och läroplanen anpassa undervisningen efter varje elevs behov och förutsättningar och låta eleverna själva få ta ansvar och utöva inflytande är avgörande för skolans och varje elevs resultat. Det finns redan i dagens bestämmelser för tydligt uttryckt att elever skall få stöd och hjälp om de behöver det. Jag är mot denna bakgrund tveksam till om ytterligare regler är lösningen på de problem som finns. Utvecklingssamtal i kombination med åtgärdsprogram bör, när de fungerar som tänkt, uppfylla det som efterlyser. Jag vill avslutningsvis framhålla att det finns många exempel på hur olika kommuner och skolor tagit de aktuella problemen på allvar och också utverkat lösningar för de elever som riskerar att lämna utan godkända kunskaper. Självfallet kommer jag nu att med största uppmärksamhet följa effekterna av de nya behörighetsreglerna till gymnasieskolan.
frs · GL12864 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att förhindra att korttidsstudiestöd inte kan ges till studerande på grundskolenivå. Resurserna för korttidsstudiestöd är begränsade. När anslagna medel inte räcker till alla sökande skall ett urval göras. skall utifrån de regler som finns i studiestödsförordningen fördela befintliga resurser till dem som har störst behov av utbildning och stöd. Prioritetsgrupp 1 och 2 beviljas korttidsstudiestöd vilket innebär att de som läser s.k. handikappkurser, dvs. färdighetsträning för handikappade och kurser på grundskolenivå kan få stödet.
frs · GL12865 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när beredningen av översynen av vissa delar av skogsallmänningslagstiftningen väntas resultera i ett förslag till . Efter ett initiativ av företrädare för allmänningsskogarna i har jag låtit utreda förändringar av de bestämmelser som reglerar allmänningsskogarnas och häradsallmänningarnas införlivning och avyttring av mark. Förslaget remissbehandlas till och kan resultera i ett förslag som kan behandlas av .
frs · GL12866 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stödja en positiv utveckling för . Bakgrunden till frågan är uppgifter som gör gällande att uppemot 120 arbetstillfällen hotas om lägger ned eller säljer sin tillverkning av eltruckar i . Regeringen är väl medveten om de regionalpolitiska problemens svårighetsgrad i bl.a. . T.ex. är kommunen inplacerad i det tillfälliga stödområdet och man ingår även i EG:s strukturfondsprogram Mål2 Ångermanlandskusten. I den regionalpolitiska propositionen redovisade regeringen också att ett centrum för distansutbildning avses att förläggas till . Ett av skälen till detta var just den ansträngda situation som råder på arbetsmarknaden där. Vad beträffar är det ännu för tidigt att säga något om hur utvecklingen kommer att bli, eftersom beslut i saken ännu ej är fattade. Jag har personligen varit i kontakt med såväl företrädare för den lokala fackföreningen som kommunen och för att bättre informera mig om den bekymmersamma situationen. Jag avser även fortsättningsvis att noga följa ärendets utveckling.