ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12253 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken regeringens officiella hållning är beträffande och tillståndet i äldrevården. vad avser tillståndet 1997 ger vid handen att det på sina håll finns brister i vården och omsorgen av gamla och sjuka. visar den att utvecklingen generellt sett går åt rätt håll. Regeringen avser därför att både vidta nödvändiga insatser för att undanröja befintliga brister och lyfta fram och stödja den positiva utvecklingen. De förslag lämnar i rapporten kommer att beaktas i det arbete som påbörjats i med att utarbeta en nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Den enskilt viktigaste åtgärden som man kan vidta för att långsiktigt höja kvaliteten på äldreomsorgen är att tillföra ytterligare resurser. De av regeringen aviserade höjningarna av statsbidragen till kommuner och landsting med skall ses bl.a. mot den bakgrunden. Ytterligare resurser löser dock inte alla de kvalitetsproblem som pekar på. För att komma till rätta med de mest uppenbara bristerna har regeringen därför beslutat att ge ett särskilt uppdrag till att förstärka granskningen och tillsynen av äldrevården. skall dels utarbeta förslag till hur deras föreskrifter och allmänna råd om kvalitetssystem i hälso- och sjukvården kan tillämpas inom omsorgen av äldre och funktionshindrade i dess helhet. Detta arbete skall ske i samarbete och samråd med och , beröra personalgrupper och brukarorganisationer. Regeringen har därutöver ställt till förfogande för att stärka deras regionala tillsynsenheter. Därigenom kan möjligheterna att upptäcka och avhjälpa oacceptabla kvalitetsbrister väsentligen öka. En viktig utgångspunkt i uppdraget till är att förbättra kommunernas egen kontroll av verksamheten. Den kontrollen är en avgörande faktor i kvalitetssäkringen inom äldreomsorgen.
frs · GL12254 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om tänker använda sig av sin plats i för att sända en oberoende till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag delar frågeställarens avsky för det brutala våld som vi bevittnar i . Särskilt upprörande är det förhållandet att offren så ofta är försvarslösa män, kvinnor och barn. Jag vill dock inte som frågeställaren beskriva situationen som inbördeskrig. Förövarna återfinns i små, isolerade grupper med relativt liten ideologisk samhörighet och motiven bakom morden synes ofta vara ren banditism och uppgörelser mellan klaner. Svaret på fråga är att det inte finns några förutsättningar för ett beslut i säkerhetsrådet om en oberoende . Däremot har vi i samtal med den algeriska regeringen försökt uppmuntra dess egna försök att gentemot omvärlden bidra till ökad klarhet i vad som sker i landet. Jag noterar som ett positivt tecken att är berett att ta emot FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar. Omvärlden måste visa att terroristerna står isolerade. De personliga kontakterna med är därvidlag en viktig aspekt. Jag har träffat utrikesminister. kabinettssekreterare har besökt och bl.a. haft samtal med dess utrikesminister och ordföranden för utrikesutskottet. Vi har då även diskuterat utvidgade kontakter mellan olika representanter för det civila samhället. var även utrikesminister på besök i . Dessa kontakter med utlandet verkar som ett stöd för dem som i arbetar för ett demokratiskt rättssamhälle.
frs · GL12255 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att verka för att skall tilldelas rimliga resurser. är en av 44 handikapporganisationer som får statsbidrag till sin verksamhet. Bidraget regleras i förordningen (1994:951) om statsbidrag till handikapporganisationer. lämnar förslag om beviljande av bidrag till regeringen, som fattar besluten. För är anslagsposten Bidrag till handikapporganisationer . Samma belopp anslås . Fördelningen av bidraget mellan organisationerna bygger i huvudsak på den modell som beslutade om . Hänsyn tas inte enbart till antal medlemmar utan också till bl.a. organisationers merkostnader som hänger samman med medlemmarnas funktionshinder. Ett exempel på hur det fungerar är att Föreningen har ett relativt högt bidrag i förhållande till sitt medlemsantal. Föreningen har dock stora kostnader på grund av att flera medier - i första hand punktskrift, talkassett och tolkning - krävs i medlemskontakter och verksamhet. bidrag för är . Därutöver får i likhet med många andra handikapporganisationer projektbidrag från Allmänna arvsfonden. För Demensförbundets del är det sammanlagt ca . lämnade sitt förslag till fördelning av statsbidraget till handikapporganisationer för . föreslår att ytterligare tio handikapporganisationer skall få statsbidrag och att bidrag skall bli (varav för samarbete med andra organisationer). Förslaget bereds nu i . har meddelat sin avsikt att tillsätta en arbetsgrupp med företrädare för handikapprörelsen för att göra en översyn av fördelningsmodellen för organisationsstödet. gör ett utmärkt arbete på ett viktigt samhällsområde och får statligt stöd för detta. Jag anser inte att det finns skäl för mig att ingripa för att påverka vilka resurser som tilldelas förbundet.
frs · GL12256 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit för att säkerställa Arena fortsatta verksamhet. Jag vill först framhålla att regeringen ser mycket positivt på den samverkan som äger rum mellan det officiella nordiska samarbetet och föreningslivet, där ju Föreningarna intar en särställning. Frivilliga organisationer kan göra en viktig insats som länk till enskilda nordbors behov och som samarbetspartner i konkreta projekt. Jag tror och hoppas att sådant samarbete kommer att öka i betydelse. Att utveckla detta är, under alla förhållanden, en prioriterad uppgift för det svenska ordförandeskapet i . I sakfrågan kan jag informera om att regeringen på olika sätt söker tillgodose de önskemål som svenska framfört om stöd till informationsverksamheten vid Arena . Regeringen bereder frågan med inriktning på att lämna ett positivt besked om särskilt stöd till verksamheten före julhelgen. Därigenom skall tillräcklig planeringstrygghet kunna skapas, så att verksamheten inom Arena kan fortsätta. Vidare pågår, i samverkan mellan företrädare för och , förberedelser för olika former av samverkan i projektform. Strävan är där att ge verksamheten den uppbackning som den förtjänar, som man utnyttjar kompetens och kontaktnät hos i allmänhet och Arena i synnerhet till stöd för ett framgångsrikt svenskt ordförandeskap i det nordiska samarbetet.
frs · GL12257 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att agera för att skall rösta nej till det framförhandlade avtalet mellan och om djurvänliga fångstmetoder. Ett avtal mellan och om djurvänliga fångstmetoder godkändes av allmänna rådet den 11december 1997. , och röstade emot ett godkännande av avtalet. Samma länder röstade även emot EU:s avtal med och om djurvänliga fångstmetoder. I samband med att allmänna rådet godkände avtalet med och uttalade rådet att ytterligare avtal med tredje land måste vara minst lika restriktiva som detta avtal. I avtalet med är utfasningstiden för konventionella bensaxar mot i avtalet med . Självfallet hade det varit bra med för utfasningen. Bakgrunden till de skilda utfasningstiderna är de olika förutsättningar som gäller i de båda länderna. Det viktigaste är emellertid att det nu finns ett avtal med som klart anger när bensaxarna skall vara borta och som anger en standard för testning och godkännande av andra fångstredskap.
frs · GL12258 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till att en ny bro projekteras och byggs på över , , som ersättning för den bro som avstängts för trafik. Investeringar och rekonstruktion av vägar som inte är nationella stamvägar beslutas av i respektive län i samband med att fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur. har förslag till sådana planer för perioden 1998-2007upprättats av länsstyrelserna. Det är således i som beslutar om och när en eventuell ombyggnad av skall ske.
frs · GL12259 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att låta utreda möjligheterna att använda ekonomiska styrmedel inom räddningstjänsten i enlighet med de principer som tillämpas inom miljöområdet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att klarlägga vilka lagstiftningsåtgärder som krävs med anledning av EU-direktivet om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (dir. 1996:90). Av direktiven till utredningen framgår även att den i sitt arbete skall överväga vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att kunna tillämpa den s.k. förorenaren-betalar-principen inom räddningstjänsten. Uppdraget skall redovisas . En annan utredning, Mål och medel för (dir. 1996:114), har i uppdrag att bl.a. pröva omfattningen och inriktningen av det offentliga åtagandet inom verksamhetsområdet och i det sammanhanget skall även formerna för statens ansvar styrning och uppföljning ses över. Denna utredning skall redovisa sitt uppdrag . Med hänsyn till dessa båda utredningar anser jag att regeringen kommer att få denna frågeställning, som tar upp, väl belyst.
frs · GL1226 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att antagningen till universitet och högskolor inte är villkorad eller underlättas av eventuella landslagsmeriter i någon idrott. I högskoleförordningen finns angivet vilka meriter som skall beaktas vid urvalet till universitet och högskolor. För utbildningar som vänder sig till nybörjare i högskolan tillämpas huvudsakligen betyg eller poäng från högskoleprovet. Men det finns också en möjlighet för sökande som av olika skäl inte kan bedömas på ett lämpligt sätt med de reguljära urvalsmetoderna att åberopa särskilda skäl. Detta redovisade regeringen i sin proposition om tillträde till högre utbildning som presenterades för . Här nämndes särskilt sökande med olika former av funktionshinder eller sökande med en unik kompetens som av något skäl inte kan bedömas rättvist i ett urval som baseras på betyg eller högskoleprovet. Enligt högskoleförordningen är det som meddelar föreskrifter om användningen av särskilda skäl. Verket har beslutat att särskilda skäl som urvalsgrund kan avse t.ex. funktionshinder, eller annan synnerlig omständighet eller att den sökande har kunskaper eller erfarenheter som är särskilt värdefulla för den sökta utbildningen och/eller är särskilt värdefulla för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Jag anser således att det inte finns något utrymme för att särskilt beakta idrottsprestationer annat än för sådana utbildningar som leder till yrken där detta är relevant, t.ex. idrottslärare. Jag delar alltså uppfattning att de avtal som några universitet och högskolor har slutit med idrottsförbund om särbehandling av elitidrottare vid urvalet av sökande till högskolan inte är förenligt med likvärdig behandling av alla sökande till universitet och högskolor. Regeringen uppdrog till att redovisa erfarenheterna av antagningen till . Jag utgår från att då kommer att behandla också denna fråga. När verkets rapport har inkommit är jag beredd att föreslå de åtgärder som behövs. Om det behövs en ändring av högskoleförordningen är jag beredd att föreslå en sådan ändring.
frs · GL12260 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser införa en aktuellare lagstiftning kring sjöflygplan. Frågan ställs mot bakgrund av att sjöflygplan fritt får landa och starta på vatten utanför flygplats. Frågeställaren anser att sjöflygplanen i stället borde hänvisas till flygplats med hänsyn till deras ringa värde för allmänheten som kommunikationsmedel. Ur allmän synpunkt får det anses vara angeläget att lagstiftningen ger möjlighet att reglera landning utanför flygplats. Fri landning på vatten kan exempelvis lätt komma i strid med allmänna intressen, såsom sjöfarten, fisket, miljöskyddet och rekreationsbehovet. Det gäller såväl skärgården som större och mindre insjöar. Även enskilda intressen kan lida intrång genom okontrollerad landning. Mot denna bakgrund har det införts begränsningar i rätten att landa vilka framgår av 64§ luftfartsförordningen (1986:171). Enligt denna bestämmelse skall efter samråd med meddela förbud för luftfartyg att landa inom ett visst område utan verkets tillstånd om det behövs med hänsyn till samfärdsel, fiske eller andra näringar, naturvård eller friluftsliv. Att luftfartyg inte får landa inom vissa nationalparker framgår av reglementena för dessa nationalparker. Enligt uppgift från har man handlagt utomordentligt få ärenden om förbud för sjöflygplan om att landa och starta utanför flygplats. Detta beror förmodligen på att det endast finns ca 100 sjöflygplan, varav de flesta i , och att flygplanen inte upplevs som störande. Med hänsyn härtill och då det redan finns tillräckliga möjligheter att begränsa sjöflygplans möjligheter att landa och starta utanför flygplats finner jag inte skäl att låta aktuell författning bli föremål för en översyn.
frs · GL12261 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att medverka till en lösning på problemet med . Frågan ställs mot bakgrund av att behöver renoveras men att finansieringen ännu inte till fullo är löst. Utbyggnaden och ombyggnaden av är planerad att påbörjas . har antagit en detaljplan som medger den planerade utbyggnaden. ansvarar också för övrigt planerings- och projekteringsarbete. Enligt en överenskommelse med skall ombyggnaden av bron ske med statliga medel. Medel för detta finns avsatta i nu gällande LTA-plan för . Enligt förslag till ny länsplan för transportinfrastrukturen har dock medel till projektet senarelagts väsentligt. Denna länsplan är på remiss och kommer slutligt att fastställas av . I syfte att lösa finansieringsproblemet för pågår överläggningar mellan och kring förutsättningarna för en eventuell samfinansieringslösning.
frs · GL12262 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag vill göra för att medling i konflikten på skall komma till stånd. De centrala förhandlingarna vid i är som bekant avslutade. Finns det en önskan om att fortsätta samtalen även efter detta är det självfallet något som jag gärna medverkar till.
frs · GL12263 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilken strategi regeringen har för att garantera att forskningen kring det norrländska jord- och trädgårdsbruket kan bedrivas även . Enligt vad jag erfarit har rektor vid () föreslagit styrelsen för SLU att den skall "under förutsättning att fortsatt tillämpad norrländsk jordbruksforskning kan säkerställas, uppdra åt rektor att utreda möjligheterna för att avveckla ". Detta förslag innebär således inte att en avveckling av institutionen nu skall ske. Enligt regeringens mening är forskningen kring det norrländska jordbruket mycket viktig och vi anslår också vissa medel för s.k. kollektiva forskningsprogram inom växtförädlingen. Branschföreträdare eller företag förutsätts härvid delta i finansieringen för detta program. Avtalet mellan staten genom Skogs- och jordbrukets forskningsråd och Stiftelsen omfattar Norrlandsforskningen. Jag vill i detta sammanhang också peka på att det, genom det av regeringen framförhandlade strukturfondsprogrammet i mål 6, ges möjlighet till EG-stöd för utökad forskning inom näringar i området. I dessa näringar ingår givetvis jordbruket.
frs · GL12264 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra möjligheterna för gymnasieungdomar att studera i tredje världen. Regeringen har under en följd av år anvisats särskilda medel för internationella kontakter på skolområdet. har regeringen sålunda anvisat 20,8 miljoner för utvecklingen av skolväsendets internationalisering. Medlen disponeras av . Medlen får bl.a. användas för bidrag som främjar skolans uppbyggande och utvecklande av internationella skolkontakter över hela världen, genom olika former av elevutbyten och lärarutbyten med skolor i andra länder. Bidrag lämnas till projekt för att utveckla långsiktiga internationella skolkontakter och nätverk. Jag har också erfarit att stöder ett gästlärarprogram där lärare från fem besöker ett tjugotal svenska gymnasieskolor. Slutligen vill jag peka på möjligheten till interpraktik, en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd som finns fr.o.m. och som administreras av . Genom denna åtgärd kan långtidsarbetslösa ungdomar mellan få stipendium för praktik på arbetsplatser i hela världen. är ca 200 svenska ungdomar på interpraktik. Ytterligare 100 kommer att resa . Mot den bakgrunden är jag inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL12265 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att skydda de i boende algeriska barnens rättigheter. Jag vill inledningsvis framhålla att jag delar oro över och avsky för det brutala våld som vi bevittnar i . Det är särskilt upprörande att offren är försvarslösa män, kvinnor och barn. har, i likhet med , uppmanat regeringarna att inte återsända algeriska asylsökande vars säkerhet hotas vid återkomsten till hemlandet. I följer denna princip av utlänningslagen. Trots den mycket allvarliga situationen i är dock inte alla asylsökande i behov av internationellt skydd. Denna uppfattning delas av FN:s flyktingkommissarie. Sedan den 1januari 1997 har bestämmelsen om vem som skall anses vara flykting givits en än starkare utformning. Flyktingskap kan nu föreligga även när förföljelsen inte utgår från staten. Sedan den 1januari 1997 gäller vidare att den som utan att vara flykting i mening, känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, har rätt till uppehållstillstånd, såsom skyddsbehövande. Vad gäller de i boende algeriska barnens rättigheter så gäller det ovanstående naturligtvis även dem. Sedan den 1januari 1997 framgår direkt av utlänningslagens första paragraf att i fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Förebild för den här ändringen har varit artikel3 i . Den nya bestämmelsen har betydelse i en rad situationer. Det gäller exempelvis när det är fråga om att bedöma om tillräckligt starka humanitära skäl för uppehållstillstånd skall anses föreligga. Något lägre krav skall kunna ställas på styrkan av de humanitära skälen när barn berörs. Bestämmelsen får även betydelse i själva asylprocessen. Det är så att barnets bästa alltid måste vägas mot samhällets intresse av att reglera invandringen. Principen om barnets bästa får inte drivas så långt att det förhållandet att någon är barn i sig blir en grund för uppehållstillstånd. Det är inte heller alltid entydigt vad som i den konkreta situationen är det bästa för ett barn. måste en avvägning göras mellan alternativ som har såväl goda som dåliga konsekvenser för barnet. kan t.ex. barnets kortsiktiga bästa stå emot barnets långsiktiga intressen. Som svar på direkta fråga vill jag avslutningsvis säga att asylsökande, barn såväl som deras föräldrar, har rätt till uppehållstillstånd om deras säkerhet hotas vid en återkomst till hemlandet. Vidare följer av utlänningslagen att barnens bästa särskilt skall beaktas i enlighet med .
frs · GL12266 · 1997-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslog i propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. att försäljningsskatten på personbilar i miljöklass 1 och 2 skulle slopas och sänkas till i miljöklass 3. Skälen för förslaget var trafiksäkerhets- och miljöskäl och att stimulera nybilsförsäljningen. föreslogs att fordonsskatten för personbilar skulle höjas och för dieselbilar av årsmodell eller senare . Den beslutade ändringen gällde således enbart personbilar. Med anledning av skärpta avgaskrav på personbilar slopades sedan försäljningsskatten helt . I ovan nämnda proposition uttalade regeringen vidare att en särskild utredare tillsats för att se över beskattningen av vägtrafiken. Utredningen, som antog namnet , lämnade delbetänkandet Bilen, miljön och säkerheten. I delbetänkandet föreslogs en kraftig höjning av fordonsskatten för motorcyklar. har fått förlängd tid till den 30januari 1998. Arbetet med att se över vägtrafikens samlade beskattning, däribland frågan om försäljningsskatt för motorcyklar, fortsätter. Jag är därför inte beredd att ta ställning till om försäljningsskatten på motorcyklar skall tas bort.
frs · GL12267 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen nu avser att medverka till en likvärdig finansiering för Dennispaketet i och Göteborgsöverenskommelsen. Bakgrunden till frågan är att i har en överenskommelse träfats om hur vissa projekt som ingick i Dennispaketet skall finansieras. Det är min avsikt att efter överläggningar med företrädare för kunna nå en överenskommelse vad avser projekt som ingår i Göteborgsöverenskommelsen. Samtalen har just påbörjats, så det är för tidigt att nu kunna säga något om resultatet.
frs · GL12268 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att pröva om bl.a. eleverna i Tullbroskolan i får den undervisning och når de resultat i slöjd som läroplanen och kursplanen anger. har beslutat om ökat antal timmar för slöjd i . Skälen till utökningen är att de praktiskt-estetiska ämnena är betydelsefulla för att utveckla olika delar av elevernas personlighet och intressen. I de praktiskt-estetiska ämnena stimuleras andra sidor av elevernas begåvning än i de mer teoretiska ämnena. Enligt kursplanen skall slöjdämnet öva elevernas skapande, och kommunikativa förmåga. Eleverna var också mest positiva till ämnet slöjd i den nationella utvärderingen av skolan. Där kunde man enligt eleverna få utlopp för kreativiteten och hade stort inflytande över arbetet. När det gäller Tullbroskolan i så kan jag inte som skolminister gå in på förhållandena vid enskilda skolor på basis av uppgifter i en tidningsartikel. Jag vill ändå framhålla att undervisningen i ämnet slöjd inte får vara ensidigt teoretisk om målen i kursplanen skall kunna nås. Jag delar uppfattning att alltför litet tid för praktiskt arbete inte heller kan ligga i linje med läroplanens intentioner. Kommunerna har ansvaret för att målen i läroplanen och kursplanerna uppnås. Resursfrågan är en angelägenhet, men man kan varken från skolan eller kommunen hävda resursbrist som en ursäkt för att eleverna inte skall ges förutsättningar att nå målen. I de fall som skolan inte når upp till de nationella målen som uttrycks i skollag, skolformsförordningarna eller i läro- och kursplanerna kan göra en tillsyn i kommunen, antingen på eget initiativ eller på grund av en eventuell anmälan.