ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL1221 · 1997-01-01 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att anpassa redovisningen av studieskulder för personer utan taxerad inkomst i till aktuella förhållanden. Studiestödsfrågan bereds i . Ett av de förslag som den parlamentariska lämnade 1996 gäller återbetalningsreglerna. är reglerna mycket generösa för individen som betalar högst av sin inkomst i återbetalning av lånet. Med dagens regler kommer många inte att kunna betala av sin skuld och får den därmed avskriven . Detta medför stora kostnader för staten. föreslår att lånedelen skall vara lägre och bidragsdelen högre. Lånet skulle följa annuitetsprincipen och därmed kunna återbetalas i större omfattning. I utredningen finns även förslag som avser de som är bosatta utomlands och andra som inte har taxerad inkomst i , t.ex. EU-anställda. Regeringen avser att återkomma med ett förslag avseende ett nytt återbetalningssystem för studielånen kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek 2000. CSN arbetar kontinuerligt med att utveckla metoderna för att få fram olika typer av information. utvecklas tekniken snabbt och räknar man med att få fram uppgifter i detalj om de som inte har taxerad inkomst i . Det är ett angeläget område som för dagen är något svårbelyst på grund av att den datainformation som är tillgänglig inte är heltäckande.
frs · GL121 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser agera för att drar tillbaka sitt stöd för . Svaret är att jag inte anser det finnas skäl att ompröva vårt deltagande i Huygens. Den vetenskapliga skall transporteras till månen Titan av den amerikanska rymdfarkosten . Cassini drivs med kärnkraft. Huygens däremot har ingen kärnkraftskälla. Som jag tidigare påpekade i mitt svar på fråga i samma ärende (1996/97:689) har varit med att utarbeta FN-principerna för användning av kärnkraft i rymden.
frs · GL1210 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag tänker ta något initiativ med anledning av krisen vid i . Lärarutbildningen omfattar närmare 35000 studenter och är en av de viktigaste och mest omfattande uppgifterna för högskolan. Lärarutbildningens kvalitet och inriktning är viktig för att upprätthålla nationella mål och en över hela landet likvärdig kvalitet inom förskola, skola och vuxenutbildning. Lärarutbildningens inriktning och dimensionering behandlas ingående i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 16, s.72). Den vikt regeringen lägger vid lärarutbildningen framgår också av direktivet (dir. 1997:54) för den parlamentariska utredningen om lärarutbildningen vilken kommer att redovisa sina förslag . Beträffande dimensioneringen av lärarutbildningen föreslås i budgetpropositionen en fortsatt ökning av utbildningen av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare. Behovet av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 bedöms vara fortsatt minskande. Ett utbildningsuppdrag med denna inriktning har givits till i . Den förändrade inriktningen med en ökad utbildning av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare och minskad utbildning av grundskollärare med inriktning mot undervisningen i årskurserna 1-7 samt av barn- och ungdomspedagoger får givetvis följder vad gäller behovet av lärare för olika lärarutbildningar. Det är varje högskolas ansvar att genomföra sitt uppdrag inom ramen för tilldelade resurser. Universitet och högskolor är /96-1998 ålagda en generell besparing . Dessa besparingar har självfallet omfattat även . i har /96 ett underskott i budgeten. Enligt delårsrapporten finns fortfarande ett underskott, dock något mindre . Underskottet har enligt uppstått bl.a. genom utbildning av fler grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 samt barn- och ungdomspedagoger än vad staten har anvisat medel för. bedömer att ekonomin kommer att vara 1998. Bland de åtgärder högskolan har beslutat om ingår en anpassning av lönekostnaderna till det aktuella utbildningsuppdraget. Detta innebär att högskolan också tvingats säga upp personal med god kompetens och lång erfarenhet av lärarutbildning. Detta är mycket beklagligt. Även tillförs nu nya resurser. föreslår regeringen att tillförs resurser motsvarande 150 nya platser varav 122 tidigareläggs till . När det gäller det ekonomiska läget har initiativ redan tagits inom ramen för de kontinuerliga budgetsamtal som för med sina myndigheter. Fördjupade diskussioner pågår mellan och om hur högskolans budget skall komma i balans också med hänsyn till de besparingar som har beslutat om. I diskussionen ingår också en granskning av de samarbetsavtal som har med andra lärosäten för genomförande av vissa moment i lärarutbildningen. fortsätter nu diskussionerna med om de ekonomiska problemen. Det är ännu för tidigt att säga något om vad detta för med sig.
frs · GL12100 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vad han avser göra "för att stödja Himbafolket i deras kamp för en ekologisk långsiktigt hållbar utveckling och därmed stoppa stödet till byggnationen av Epupadammen i ". Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Från svensk sida har vi endast medverkat som delfinansiär, tillsammans med , avseende en genomförbarhetsstudie för projektet i fråga, som avser utbyggnad av vattenkraft i . I studien har bl.a. givits utrymme för en ordentlig miljökonsekvensanalys och jämförelser med andra energiförsörjningsalternativ. Den belyser tänkbara alternativa geografiska placeringar av ett eventuellt dammbygge, bl.a. utifrån socioekonomiska och ekologiska variabler. Studien har också bidragit till att arbetsprocessen med analysen blivit öppen för insyn. Den första versionen av slutrapporten har offentliggjorts och presenterats för intressenter och allmänhet i . Den slutliga rapporten beräknas läggas fram . Genom finansiering av studien har vi således medverkat till att ge ett mer omfattande underlag - med angivande av för- och nackdelar med projektet - innan ett beslut tas i frågan från namibisk sida. har inte fått någon framställan om ekonomiskt stöd till själva projektet. Svensk biståndsfinansiering för ett eventuellt projektgenomförande från sida är inte aktuell.
frs · GL121001 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att snabbt vidta förändringar av tillämpningen av djurskyddslagen (1988:534) för att förhindra den utarmning av landsbygden som annars kommer att ske. Det är viktigt att vi har en god djurhållning och ett bra djurskydd när det gäller lantbrukets djur. Den 1januari 1999 träder Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:129) om bl.a. båsmått för kor i kraft. Måttbestämmelserna är inte nya utan har gällt i samband med ny-, till- eller ombyggnad av stallar . har måtten funnits som rekommendationer . Det borde därför inte vara en överraskning för djurägarna att reglerna nu träder i kraft fullt ut. De allra flesta djurhållare har redan anpassat sin djurhållning till föreskrifterna. Kommunernas djurskyddsinspektörer, som känner till och ser förhållanden på plats, skall göra helhetsbedömningar vid sina inspektioner. De kan godta mindre avvikelser från måttbestämmelserna i enskilda fall, om det är djurskyddsmässigt acceptabelt för det enskilda djuret. Djurmiljö, stallhygien och en rad andra faktorer avgör om en eventuell avvikelse från utrymmesreglerna för djuren kan godtas. Härutöver finns också möjligheter för att ge individuella tidsbegränsade dispenser. I de allra flesta fall innebär båsmåtten inte några problem. Det behöver heller inte vara särskilt krångligt eller kostsamt att förstora båsmåtten. har godkänt en enkel lösning för förlängning av båspallar med . Det finns även flexibla båsavskiljare som lätt kan monteras på båspallen för att öka båsbredden. Regelverket medger alltså att en helhetsbedömning görs i det enskilda fallet som det finns enkla lösningar att tillgå för att uppfylla måttbestämmelserna. Jag anser därför inte att det är motiverat att vidta några förändringar vad det gäller denna del av djurskyddslagens tillämpning.
frs · GL121002 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att tillsätta en med uppgift att dels komplettera arbete dels behandla tiden . betänkande bidrog på ett värdefullt sätt till kunskapen om svenska säkerhetspolitiska ställningstaganden . Den senaste tidens mediedebatt utgår från uppgifter, som var kända av kommissionen och beaktade i kommissionens arbete. Vidare undersökningar av bör nu överlåtas på den historiska och säkerhetspolitiska forskningen. Ett flertal för frågan relevanta forskningsinsatser pågår redan. Bl.a. finansierar och UD projektet , som genomförs i ett nätverk av forskare på fem universitet och högskolor. Grundad på så stor öppenhet som möjligt vad avser källmaterial bör forskningen kunna stimulera till en fortsatt och fördjupad diskussion om vår säkerhetspolitik. Kännedom om vissa säkerhets- och försvarspolitiska förhållanden av central betydelse för landets säkerhet och relationer till andra länder måste nödvändigtvis under begränsas till ett fåtal ansvariga personer. Genom utrikesnämnden och andra organ får dock företrädare för regerings- och oppositionspartier fortlöpande information om viktiga säkerhetspolitiska frågor av hemlig natur. Regeringen önskar en öppen och bred debatt om vår säkerhetspolitik såväl som . En sådan är vital för demokratin. För att bli konstruktiv måste debatten om tidigare perioder utgå från god kunskap om fakta och bedömningar, insatta i sitt historiska sammanhang. Sju regeringar med skiftande partisammansättning bar ansvaret för säkerhetspolitik. Detta innebär att kunskap om säkerhetspolitiska förhållanden av central betydelse för har stor och djup spridning över partigränserna. Den typ av genomlysning som efterlyser finns därför redan. Det bästa sättet att främja kunskapen om vårt nära förflutna och stimulera en öppen och saklig diskussion är att fortlöpande frisläppa källmaterial, som kan användas för forskning och journalistisk behandling. Regeringen eftersträvar största möjliga öppenhet när det gäller insyn i arkivens innehåll.
frs · GL121003 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser att göra för att bidra till en utveckling av Vindelfjällsområdet. Bakgrunden till frågan är att det, enligt hennes uppfattning, inte görs tillräckliga satsningar på utveckling av näringslivet och turismen i området. Regeringen har fattat en rad beslut om stöd till t.ex. turistnäringen som förespråkar. Jag skall ge tre exempel på detta: i bidrag för att marknadsföra fjällen. Totalt, inklusive de medel som bl.a. näringen själv och anslår, uppgår värdet av denna satsning till . i bidrag för att marknadsföra som turistland genom modern informationsteknik. Det totala projektvärdet uppgår till ca . i bidrag för att få tyskar att turista i norra . Det totala projektvärdet uppgår till ca . Jag vill hävda att dessa satsningar tillsammans kommer att innebära en mycket stor stimulans för turistnäringen i norra och att även näringen i har alla förutsättningar att utnyttja de möjligheter som ställs till förfogande. I övrigt är det i huvudsak genom anslag till och andra myndigheter i länet som regeringen bidrar till att utveckla näringslivet. Vad gäller frågan om de prioriteringar som myndigheterna i gör vill jag säga följande. En hållbar utveckling kräver att lokala och regionala krafter samverkar i detta arbete. föreslog och fick regeringen godkännande till införandet av program för regionala tillväxtavtal. Detta innebär en fortsatt decentralisering av den för så avgörande frågan om tillväxt. pågår ett intensivt arbete i regionerna med att utarbeta förslag till tillväxtavtal. Jag har inte för avsikt att föregripa vare sig arbete med regional utveckling eller det nu pågående arbetet med tillväxtavtal i .
frs · GL121004 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stävja klotter. Klotter är en typ av brottslighet som drabbar oss i vardagen och som skapar både otrivsel och ekonomiska förluster. Som regeringen angett i budgetpropositionen skall samhällets insatser mot vardagsbrottsligheten öka. I detta arbete skall närpolisen vara den drivande kraften. förstärks rättsväsendet med . En stor del av dessa resurser kommer att tilldelas polisen, bl.a. för att utveckla närpolisverksamheten. Närpolisen skall arbeta på ett förebyggande och problemorienterat sätt. Detta gäller naturligtvis även i fråga om att stävja klotter. Det finns möjlighet att ta i beslag och förverka klotterverktyg, om de påträffas vid sådana tillfällen att de kan antas komma till brottslig användning. Jag vet att det vid underrättelseenheten vid i bedrivs ett ambitiöst och planmässigt arbete mot klotter. En särskild expertgrupp har inrättats som samlar in, bearbetar och sprider information om klotter och klottrare till andra poliser i länet. Arbetet har bl.a. lett till att polisen lyckats identifiera unga förstagångsklottrare och med bistånd av socialförvaltningen och ungdomarnas föräldrar har klottrarna förmåtts att sluta med sin skadegörelse. Exemplet visar att ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete kräver att också andra än polisen engageras. Även näringslivet, skolan, organisationer och enskilda har viktiga funktioner när det gäller att komma till rätta med vardagsbrottsligheten. Behovet av samverkan mellan olika aktörer i samhället betonas i det brottsförebyggande program som regeringen lade fram (Ds 1996:59). Programmet håller nu successivt på att genomföras, bl.a. genom att lokala brottsförebyggande råd inrättas runt om i landet. Klotter på allmän eller enskild egendom skall, liksom annan brottslighet i samhället, förebyggas och bekämpas med systematiska och väl genomtänkta arbetsmetoder.
frs · GL121005 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förbättra integrationen genom bättre information till invandrare om lagar och rätt i . Inget samhälle kan fungera utan en rättsordning, vars väsentliga och grundläggande delar är kända av samhällsmedborgarna. Varje modernt samhälle har dock ett så stort antal lagar och regler att det kan vara svårt för den enskilde att ta till sig alla delar av rättsordningen, t.o.m. för personer som har levt länge i landet i fråga. Än svårare kan det givetvis vara för personer, som har sitt ursprung i andra länder. Man bör inte överdriva skillnaderna mellan de grundläggande principerna i olika länders rättssystem. När det t.ex. gäller frågor om vad som skall vara tillåtet eller inte människor emellan bygger de flesta länders lagar på i huvudsak likartade värderingar. pekar på några områden, där i djupt grundade värderingar och synsätt kan komma i konflikt med handlingar, som kan förekomma i vissa andra länder. I många av dessa fall strider förfarandena mot lagen även i vederbörandes hemländer. Jag tänker t.ex. på "tvångsuttaxeringar till väpnad kamp" och "kidnappningar i militärt och politiskt syfte". Det torde vara självklart för alla, oavsett bakgrund, att sådana förfaranden är olagliga. Men andra av exempel grundar sig i reella skillnader i viktiga frågor mellan svenska och vissa andra rättssystem. Bl.a. för sådana fall är det viktigt att informera nyanlända om de regler som gäller i , vilket också i stor utsträckning sker . Jag vill gärna poängtera att sådan information visserligen är viktig men att den i sig bara kan ha begränsade effekter. Information leder inte alltid till insikt. Och insikt leder inte alltid till ett av lagstiftaren önskat beteende. För att i grunden motverka och förhindra vissa brott fordras mycket mera långtgående och omfattande insatser än vad som kan innefattas i begreppet "information". I detta finns ingen skillnad mellan de som är födda i och de som har sitt ursprung någon annanstans. Min uppfattning är att det är av stor vikt att informera nyanlända om viktiga svenska lagar och regler. Sådan information ges också i de introduktionsprogram som kommunerna sätter upp tillsammans med den enskilde invandraren. Svenskundervisningen för invandrare (sfi) t.ex., skall ge kunskaper om det svenska samhället, om lag och rätt och om normer och värderingar som är centrala i det svenska samhället. Men det kan inte uteslutas att sådan information, tillsammans med introduktionsplanerna i övrigt, kan behöva förbättras. I regleringsbrevet avseende har regeringen därför föreskrivit att verket skall bidra till en utveckling av kommunernas introduktionsprogram. Jag utgår från att verket i detta sammanhang också ser på frågan om rättsinformation.
frs · GL121006 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att låta staten stå för kommunernas flyktingkostnader fullt ut. Kommunernas kostnader för flyktingmottagandet har följts upp , och regeringen har noga följt utvecklingen. har präglats av ekonomiska konjunkturväxlingar som omfattningen av flyktingmottagandet har varierat väsentligt. I syfte att anpassa den statliga ersättningen till rådande förutsättningar kompletterades ordinarie statsbidrag med ett särskilt konjunkturtillägg för flyktingar som togs emot under lågkonjunkturen 1991. Statsbidraget kompletterades vidare med ett extra stimulansbidrag till de kommuner som väsentligt ökade sitt mottagande när det stora antalet flyktingar från f.d. sökte sig till . Uppföljningar har visat att kommunerna i stort sett fått kostnadstäckning för kostnader under de första tre och halvt åren för de flyktingar man tog emot . uppskattades ett underskott på och för ett underskott på . För flyktingar mottagna uppskattades ett överskott på . Genomgående i kostnadsuppföljningarna har variationer i kostnadstäckning mellan kommunerna påvisats. Det innebär naturligtvis att vissa kommuner ligger under och andra över genomsnittssiffran. Det är riktigt att många av de flyktingar som tagits emot står utanför arbetsmarknaden och genererar socialbidragskostnader för kommunerna även efter de som den statliga schablonersättningen skall täcka. Det är särskilt storstadskommunerna och andra kommuner som haft ett stort mottagande av flyktingar med låg utbildning som har fått kännas vid höga socialbidragskostnader. Mot denna bakgrund har regeringen kompletterat ordinarie statsbidrag med sammanlagt till ett tjugotal kommuner som haft ett stort flyktingmottagande. Ytterligare 250 miljoner har utbetalats till tjugo kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar . För flyktingar som är när de tas emot eller till följd av funktionshinder inte bedöms kunna stå till arbetsmarknadens förfogande får kommunerna ersättning för faktiska kostnader för socialbidrag. Av betydelse för kommuner som t.ex. är också det resurstillskott man får genom skatteutjämningssystemet till följd av att man har ett stort antal utomnordiska medborgare. En översyn av skatteutjämningssystemet pågår . I direktiven (dir. 1995:118) till framgår att utredningen särskilt skall titta på kostnadsfördelningen mellan kommunerna. Vidare skall eventuella behov av att förändra principerna för finansiering analyseras i den pågående översynen av vissa frågor rörande socialtjänstlagen (1980:620). Vad som i första hand påverkar kommunernas kostnader för flyktingar är i vilken utsträckning flyktingar får arbete eller på annat sätt klarar sin försörjning utan socialbidrag. Den förbättring som skett på arbetsmarknaden har haft positiva effekter även för flyktingar. För utomnordiska medborgare har arbetslösheten minskat från år . Det viktigaste regeringen även fortsättningsvis kan göra för att minska kommunernas kostnader för flyktingar, är att föra en politik som gör att arbetsmarknadssituationen förbättras.
frs · GL121007 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om han är beredd att ta konkreta initiativ för att säkra en livskraftig svenskflaggad sjöfartsnäring. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Ett flertal sammanhålla konsekvensutredningar om den svenska sjöfartsnäringens förutsättningar har genomförts i /94. Flertalet har resulterat i slutsatsen att om vill bibehålla sin handelsflotta krävs statliga insatser. Sådana insatser har också fattat beslut om . antog ett sjöfartspolitiskt beslut som innebär att man skall skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelsflottan. har därefter fattat beslut om riktlinjer för statsstöd till sjöfarten som - mot bakgrunden av utflaggningen från flertalet medlemsstater inom EU - skall kunna tillåtas. Flera länder inom EU har inom ramen för de nya riktlinjerna förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet bl.a. och . Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. I en skrivelse till den6 anger regeringen att inriktningen av det sjöfartspolitiska arbetet skall vara att snabbt också i pröva förutsättningarna att ytterligare kunna reducera den svenska handelsflottans bemanningskostnader. Regeringen har ekonomiska vårproposition (1997/98:150) angivit att man avser återkomma med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i budgetproposition . I avvaktan på detta har regeringen beslutat om att från den1 tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter från 29000 till 45000kr per kalenderår och årsarbetskraft inom ramen för den av beslutade reviderade budgeten för .
frs · GL121008 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta i ärendet avseende det av norska försvarsdepartementet planerade skjutfältet vid Gravberget. Frågan om miljökonsekvenser och placering av detta planerade norska skjutfält har diskuterats i . Jag begränsar mitt svar till beredningsläget för ärendet. Forsvarsdepartementet i har lämnat ett förslag till avseende det norska försvarets långsiktiga utveckling. I detta förslag anförs att det finns ett behov av ett skjutfält på Østlandet. Gravberget utgör ett av tre alternativ avseende lokaliseringen av detta skjutfält. De övriga två alternativen berör inte svenska intressen. beslutade därefter att ett förslag skall upprättas där övergripande värderingar redovisas avseende det norska försvarets behov och lokalisering av skjutfältet i förhållande till andra samhälleliga intressen. Forsvarsdepartementet skall lämna en proposition i frågan till . kommer som , även i fortsättningen att bevaka frågans hantering från svensk sida. Verket har tidigare i sina kontakter med framfört kritik mot att lägga ett skjutfält vid Gravberget. Vi förutsätter att de svenska synpunkterna beaktas i planeringsprocessen. Jag kommer som tidigare att noga följa ärendet och jag har även för avsikt att diskutera frågan med min norska kollega.
frs · GL121009 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att svensk sjöfartsnäring skall kunna bedriva sin verksamhet på konkurrensneutrala villkor och därmed förhindra ytterligare utflaggning av svenska fartyg. Ett flertal sammanhållna konsekvensutredningar om den svenska sjöfartsnäringens förutsättningar har genomförts i /94. Flertalet har resulterat i slutsatsen att om vill bibehålla sin handelsflotta krävs statliga insatser. Sådana insatser har också fattat beslut om . antog ett sjöfartspolitiskt beslut som innebär att man skall skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelsflottan. har därefter fattat beslut om riktlinjer för statsstöd till sjöfarten som - mot bakgrunden av utflaggningen från flertalet medlemsstater inom EU - skall kunna tillåtas. Flera länder inom EU har inom ramen för de nya riktlinjerna förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet bl.a. och . Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. I en skrivelse till den 6november 1997 anger regeringen att inriktningen av det sjöfartspolitiska arbetet skall vara att snabbt också i pröva förutsättningarna att ytterligare kunna reducera den svenska handelsflottans bemanningskostnader. Regeringen har ekonomiska vårproposition (1997/98:150) angivit att man avser återkomma med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i budgetproposition . I avvaktan på detta har regeringen beslutat om att från den 1juli 1998 tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter per kalenderår och årsarbetskraft inom ramen för den av beslutade reviderade budgeten för .