ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12627 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser vidta åtgärder för att rekommendera regelbundna undersökningar i syfte att upptäcka prostatacancer på ett tidigt stadium. Prostatacancer är bland de vanligaste cancerformerna hos män i . Den uppträder relativt sent i livet, ungefär tre fjärdedelar av alla som diagnosticerades var män i åldern eller äldre. Inga fall av prostatacancer förekom och endast ett fåtal . Prostatacancer är en långsamt växande tumör och eftersom sjukdomen debuterar i ett sent skede av livet är det många som aldrig får några symtom av sin cancer. Prostatacancer är en vanlig sjukdom med allvarlig prognos och liknar bröstcancer i dessa avseenden. Man kan emellertid inte utan vidare dra slutsatser från erfarenheter av tidig upptäckt och behandling av bröstcancer till cancer i prostata. av medicinsk metodik (SBU) studerade möjligheterna att införa massundersökningar av prostatacancer. Slutsatserna i SBU:s rapport visar på ett flertal faktorer som talar emot en sådan massundersökning. För att screening för prostatacancer skall ge önskad effekt krävs att de diagnosmetoder som står till buds kan avslöja behandlingskrävande tumörer innan dessa givit symtom och att effektiv behandling utan omfattande biverkningar finns tillgänglig. saknas det metoder för att särskilja de tumörer i prostata som växer långsamt och har en god prognos från sådana som växer snabbt och som har en sämre prognos. Dessutom har behandling av tidiga tumörer i prostatakörteln väsentliga biverkningar, vilka avsevärt minskar patientens livskvalitet, och i vissa fall överlevnad efter behandling. I har en alternativ behandlingsform tillämpats vid tidig diagnos. Den kallas expektans och innebär att man noggrant kontrollerar patienten och först när man upptäcker tecken på att tumören växer, sätts behandling in. Det omvända gäller i där man valt en mer aggressiv behandlingsform än i . Hittillsvarande erfarenheter har dock inte visat någon skillnad i prognos jämfört med alternativa behandlingsformer. Enligt SBU:s undersökning finns det inte någon anledning att rekommendera screening för att finna tidiga former av prostatacancer.
frs · GL12628 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder så att i kan fortsätta sin verksamhet. Bakgrunden till frågan är att verksamheten vid i kommer att avvecklas på grund av ekonomiska bekymmer. I har vi ett sjukvårdssystem där det är kommuner och landsting, som utifrån sitt ansvar för att en god vård ges till invånarna, självständigt beslutar om hur de organiserar och bedriver vården och omsorgen inom sitt område. Varken jag eller regeringen i dess helhet har därmed några lagliga möjligheter att ingripa i den här typen av ärende. Det finns inte heller medel för att ge bidrag till den här typen av verksamhet. Jag har således inte för avsikt att vidta några åtgärder i detta fall.
frs · GL12629 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar vidta någon åtgärd för att förebygga en vidare smittspridning av tuberkulos. påpekar att en mer allmän vaccinering är önskvärd. Tuberkulos är en infektionssjukdom som är betydligt allvarligare i vår omvärld än i . WHO räknar med att sjukdomen tar mellan 3 och 4 miljoner liv i världen . har i genomsnitt 550 nya fall av aktiv tuberkulos registrerats i . nyregistrerades tuberkulos hos 564 personer och 1996 hos 530 personer. Någon ökad spridning av sjukdomen har således inte påvisats i . Över hälften av de som insjuknade var födda utrikes. Flertalet av de utlandsfödda tuberkulospatienterna är unga eller medelålders. Av de svenskfödda som får tuberkulos är . På många håll, bl.a. i , ökar andelen patienter med tuberkulosbakterier som är resistenta mot flera läkemedel. Ökningen av resistenta bakteriestammar beror bl.a. på att man försummat att övervaka behandlingen. Enligt uppgift från är problemet med resistent tuberkulos begränsat i . Globalt sett är tuberkulos ett stort hälsoproblem. Situationen i har förändrats genom att flyktingar och invandrare kommer från områden där risken för infektion är hög. konstaterar emellertid i sin folkhälsorapport för (1997:18) att situationen i knappast ger anledning till oro. Trots detta finns all anledning att vidmakthålla goda kunskaper om sjukdomen inom den svenska hälso- och sjukvården. En skärpt vaksamhet är påkallad. I allmänna råd (1990:6) rekommenderas en selektiv vaccination mot tuberkulos av barn och ungdomar, vilka löper ökad risk att utsättas för smitta. Regeringen har för avsikt att följa utvecklingen vad gäller smittspridning av tuberkulos i . arbetar aktivt för att förhindra en sådan spridning. pågår bl.a. ett arbete med att omarbeta de allmänna råden angående tuberkulos. Vid bedrivs forskning inom detta område. Sammanfattningsvis anser jag det inte vara nödvändigt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL1263 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att i utbildningshänseende göra vårdpersonal mera skickad till det krävande arbetet inom vården, där empati och medkänsla är en förutsättning för god vård. Inom arbetslivet sker förändringar i snabb takt. En allmän tendens är att ledningsmetoder och organisationsprinciper ändras mot mer integrerade organisationer, där ansvar och befogenheter fördelas till operativa eller verkställande delar av organisationen. Så har också skett inom vårdområdet. För äldreomsorgen har uppdraget vidgats, de äldre är mer vårdkrävande och nya grupper har tillkommit, t.ex. psykiskt sjuka. Det kräver en mer sammansatt kompetens . Förutom det ökade ansvaret kan förändringarna i arbetsorganisationen också innebära mer av ensamarbete som i sin tur ibland förutsätter en hög kompetens. Det befintliga utbildningsutbudet inom området har en rik variation. Programmålen för gymnasieskolans omvårdnadsprogram är följande. Syftet med utbildningen är att ge eleverna grundläggande yrkeskunskaper inom bl.a. hälso- och sjukvård och social omsorg. Skolan skall sträva efter att eleverna efter fullföljd utbildning kan ge service, vård och omsorg utifrån en helhetssyn där förhållningssättet är att frigöra och utveckla de hjälpbehövandes egna resurser och respekt för deras självbestämmande, integritet och bakgrund. Skolan har ansvar för att eleverna efter utbildningen kan bl.a. ge omvårdnad inom olika områden, som tillgodoser människors grundläggande och individuella behov samt tillvaratar individens egna resurser för att bevara och återvinna hälsa. Vidare att eleven kan diskutera och ta ställning i etik och livsfrågor med anknytning till vård- och omsorgsarbete. Inom gymnasial vuxenutbildning finns möjligheter för vårdpersonal att läsa hela utbildningar eller enstaka kurser inom vårdområdet. Det finns även vissa påbyggnadsutbildningar inom området. Inom försöksprojektet med kvalificerade yrkesutbildningar pågår även några utbildningar inom vårdområdet. Jag anser att utbildningarna i sig ger goda förutsättningar för ett gott arbete. Uppföljningar och utvärderingar som gjorts bekräftar också att så är fallet. Det är dock viktigt att personalen ges möjlighet att kunna tillämpa sina kunskaper eller vid behov att fortbilda sig.
frs · GL12630 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat försvarsministern vilka åtgärder som kommer att vidtas för att placeringen av en professur i riskhantering skall kunna ske så skyndsamt som möjligt. Eftersom jag är ansvarig för forskningsfrågor inom regeringen har frågan överlämnats till mig för besvarande. Högskolan byggs nu ut i stor omfattning, inom såväl grundutbildning som forskning. De ökade resurserna till utbildning och forskning samt en ökad frihet att besluta om inriktningen av verksamheten innebär att universitet och högskolor själva har möjlighet att profilera det egna utbildningsutbudet och forskningsinriktningen. Universitet och högskolor beslutar själva om inrättande av professurer och anställning av professorer inom ett visst område. Högre utbildning och forskning i riskhantering är ett för samhället angeläget område. Vid t.ex. , Kungl. Tekniska högskolan och bedrivs både utbildning och forskning inom området riskhantering. Jag kommer givetvis även fortsättningsvis att följa utvecklingen av forskningen inom riskhanteringsområdet. Jag är förvissad om att ledningarna för respektive lärosäte kommer att ta till vara den kompetens som där utvecklats för att trygga en fortsatt forskning inom riskhanteringsområdet.
frs · GL12631 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att inte bryta mot vad avser åtgärder för att öka sysselsättningen. menar att regeringen återkommande bryter mot de rekommendationer den själv varit med och beslutat om. Den här gången är det enligt Tolgfors rekommendationerna att sänka beskattningen av arbete, för att skapa förutsättningar för fler jobb som regeringen vägrar efterkomma. De rekommendationer som Tolgfors hänvisar till är de sysselsättningsriktlinjer som antogs vid i . Dessa skall säkerställa en samordning av medlemsländernas sysselsättningsstrategier vad avser en samstämmig inriktning mot vissa mål och medel. Genomförandet av politiken och dess konkreta utformning är till fullo en angelägenhet för varje medlemsland. Subsidiaritetsprincipen skall iakttas liksom medlemsstaternas behörighet i sysselsättningsfrågor. I riktlinjerna finns det tre mål som medlemsstaterna har förbundit sig att uppnå. I övrigt är det rekommendationer som medlemsstaterna själv avgör i vilken omfattning de vill följa. Medlemsländerna skall redovisa hur riktlinjerna omsätts i nationella åtgärder och då redovisa sin ståndpunkt och argument för den förda politiken. Denna redovisning har regeringen i går överlämnat till och till den europeiska kommissionen genom den nationella handlingsplan som återfinns som bilaga till vårpropositionen. Vad gäller det område som Tolgfors tar upp, sänkt beskattning av arbete, delar regeringen uppfattning att skatte- och bidragssystem bör utformas på ett sätt som är gynnsamt för sysselsättningen. Dessa effekten beror på hur skatterna tas ut och för vilka ändamål de används. Sänkningar av skattetrycket på arbete ökar sysselsättningen varaktigt endast under förutsättning att de sänkta skatterna inte ses som ett utrymme för höjda löner. På är det dock sannolikt att lägre skatter leder till motsvarande högre löner och därmed har en begränsad effekt på arbetskraftskostnaderna. Det finns inga empiriska studier som entydigt tyder på att sänkta skatter ökar sysselsättningen. Strukturen på skatteuttaget bör därför vara den centrala frågan sett ur ett sysselsättningsperspektiv. Det är dock av stor vikt att eventuella förändringar i skattesystemet inte äventyrar de offentliga finanserna.
frs · GL12632 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen gjort någon informell överenskommelse med familjen med innebörden att Wallenbergsfärens företags huvudkontor stannar i mot att regeringen inte skriver proposition på ett förslag att skärpa lagstiftningen för skattebefriade stiftelser, eller gjort någon annan gärning som av familjen kan uppfattas som en sådan överenskommelse. Svaret på fråga är nej. Vare sig jag personligen eller någon annan företrädare för regeringen har ingått eller diskuterat någon sådan överenskommelse med familjen .
frs · GL12633 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att riksövergripande specialistresurser inom hälso- och sjukvården läggs ned utan konsekvensanalys för de patienter det gäller. Bakgrunden till frågan är att i kommer att avvecklas på grund av ekonomiska bekymmer. i var från början en riksövergripande specialistresurs för rehabilitering av patienter med reumatiska sjukdomar. har alltfler landsting byggt upp egna resurser för denna typ av verksamhet. Detta har medfört att behovet av att remittera patienter till sjukhuset i har minskat. I har vi ett sjukvårdssystem där det är kommuner och landsting, som utifrån sitt ansvar för att en god vård ges till invånarna, självständigt beslutar om hur de organiserar och bedriver vården och omsorgen inom sitt område. Varken jag eller regeringen i dess helhet har därför några möjligheter att gripa in i enskilda ärenden av detta slag och förhindra att t.ex. i avvecklas. Det finns inte heller några medel för att ge bidrag till den här typen av verksamhet. Regeringen har fattat beslut om att sammanlagt skall tillföras kommuner och landsting. Pengarna skall användas till att stärka kvaliteten i bl.a. vård och omsorg. Det är min förhoppning att detta resurstillskott skall göra det möjligt för sjukvårdshuvudmännen att erbjuda patienter, t.ex. reumatiker, kvalificerad specialistsjukvård.
frs · GL12634 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om, som han uttrycker det, regeringen avser att förhindra, förhålla sig neutral till eller främja ansträngningar att i andra länder privatisera verksamheter som regeringen i bedömer bäst sköts av statliga företag. Frågan föranleds av tidningsuppgifter om att är med och bjuder på det framtida ägandet av TV- och radioföretag. Från uppges att bolaget, tillsammans med ett annat företag, har lämnat ett preliminärt icke bindande anbud på en andel i ett företag som skall driva sändarnät för radio och TV i . agerar givetvis på de villkor som myndigheter har satt upp. För tydlighets skull vill jag understryka att verksamheten inte gäller produktion av TV-program eller sammansättning av program till TV-kanaler. Jag har inte några invändningar mot eventuella utlandsengagemang för så länge de ryms inom ramen för bolagsordningen, sker i begränsad omfattning och inte innebär ett orimligt finansiellt risktagande.
frs · GL12635 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av att lagstiftningen medger uttag av mervärdesskatt och "speditionsavgifter" av en privatperson som köpt en bok på Internet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är kommunikationsministern som skall besvara frågan om "speditionsavgifter" och jag har erfarit att frågeställaren även har ställt en fråga till henne rörande detta (fråga 1997/98:636). Jag får därför i denna del hänvisa till hennes svar. Inledningsvis vill jag betona att jag tycker det är viktigt att handeln som sker via Internet utvecklas. Det måste dock ske med beaktande av bl.a. konkurrensaspekterna gentemot den inhemska handeln. Vad gäller mervärdesskatten så skall i princip all import från ett land utanför EU till föranleda mervärdesbeskattning. Detta oavsett om importen görs av en privatperson eller en näringsidkare. Om en vara förs in i svenska tullområdet i postförsändelse för enskild person fastställs skatten för försändelsen av posttullkontoret. Skatten betalas av som sedan tar ut beloppet av adressaten. Genom att varan beskattas när den förs in i landet uppkommer en neutralitet i beskattningen gentemot de skattepliktiga varuförsäljningar som sker inom landet. Ofta är varan inte beskattad i det land den sänds ifrån eftersom den där säljs på export. Om varan inte beskattades vid införseln till skulle den helt komma att undantas från beskattning. Beräkningen av mervärdesskattens belopp görs utifrån varans värde för tulländamål, bestämt enligt förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12oktober 1992 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen. Till varans värde skall läggas tull och andra statliga skatter och avgifter som tas ut av med anledning av införseln. Dessutom skall ingå frakt- och försäkringskostnader och andra sådana omkostnader som uppkommer fram till första bestämmelseorten här i landet. Detta framgår av rådets sjätte mervärdesskattedirektiv (EEG) nr 77/388 av den 17maj 1977 som införlivats i mervärdesskattelagen. Reglerna om mervärdesbeskattning vid import är gemensamma för hela EU. Jag avser därför inte att vidta några ändringar rörande den svenska lagstiftningen.
frs · GL12636 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att posten påför "speditionsavgifter" på en vara som en privatperson köpt från utlandet via Internet. har även ställt en fråga till statsrådet (fråga 1997/98:635), vilken behandlar att den importerade varan beläggs med mervärdesskatt (moms). När det gäller frågan om postens speditionsavgifter är den intimt sammankopplad med momsfrågan. Jag förklarar sambandet kortfattat, i övrigt hänvisar jag till statsrådet svar. Vid postorderförsäljning inom EU betalas moms av säljaren och är alltså inbakad i priset från början. Det blir ingen tull på varorna. Varorna räknas som inrikespaket och posten tar inte ut någon extra kostnad för att hantera och lämna ut dessa paket. De gemensamma reglerna inom EU vid import av varor från tredje land, dvs. länder utanför EU, är annorlunda. Varor som importeras per postorder från tredje land skall beläggas med moms och i vissa fall även med tull när de anländer till . Om en vara förs in i det svenska tullområdet för enskild person skall moms och eventuell tull för försändelsen fastställas enligt gällande tull- och skattelagstiftning. Moms och eventuell tull betalas av posten som sedan tar ut beloppet av kunden. Posten har därför personal som enbart sysslar med att ta emot och sköta administrationen av ankommande paket. Personalen utför ett flertal uppgifter, bl.a. bedömer de om förtullning skall ske, räknar om varans värde till svenska kronor och ser till att nödvändig importdokumentation finns. För att täcka kostnaderna för denna hantering tar posten ut en administrativ avgift, en s.k. speditionsavgift om 50kr exklusive moms (oavsett varans värde). Speditionsavgiften avser således kostnaden för tull- och momshantering. Jag tror att folk i allmänhet förstår att varan skall beläggas med moms samt att hanteringen innebär kostnader för posten. Det som är allvarligt i sammanhanget är att köparen antagligen inte har tillräcklig information när avtalet görs med säljaren. Den privatperson som köper en bok från t.ex. en Internetbokhandel i får inte information om det slutliga priset, dvs. priset inklusive samtliga avgifter som gäller vid transport från till . Köparen behöver inte betala speditionsavgift om samma bok i stället beställs från en Internetbokhandel inom EU. I den fortsatta utvecklingen av elektronisk handel är konsumentinformation därför en mycket viktig fråga. När det gäller den konkreta frågan, dvs. om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att posten påför dessa speditionsavgifter, hänvisar jag till att posten är ett aktiebolag. Efter bolagiseringen är det postens ledning som beslutar om avgifter. Avslutningsvis bör det noteras att det inte råder någon skillnad om transporten från tredje land sker med något annat företag, t.ex. DHL. Kostnaden för hanteringen av tull och moms faktureras även i detta fall till slutkunden. Den administrativa avgift som DHL tar ut är för övrigt också 50kr exklusive moms, enligt DHL:s tull- och momsavdelning. Mot bakgrund av detta finner jag inte anledning att vidta några åtgärder.
frs · GL12637 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att Tågtrafikledningen skall kunna ge tillstånd till privat persontrafik parallellt med SJ:s trafik om SJ ger sitt medgivande. I enlighet med trafikpolitiska beslut kan sådan interregional trafik som SJ inte kan bedriva på kommersiella grunder av SJ anmälas till regeringen för eventuell upphandling. Någon sådan anmälan beträffande sträckan har inte inkommit till regeringen. I den transportpolitiska propositionen redovisar regeringen sin uppfattning att SJ även fortsättningsvis skall ha ensamrätt till den interregionala persontrafik som man bedriver på kommersiella grunder. Regeringen föreslår också att en myndighet för rikstrafikfrågor, rikstrafiken, skall inrättas. Rikstrafiken bör verka för att åstadkomma ett kollektivtrafiksystem som bidrar till uppfyllandet av de transportpolitiska delmålen om tillgänglighet och regional utveckling. I de fall där det inte finns förutsättningar att kommersiellt driva en viss interregional trafik, eller att trafiken inte kan upprätthållas i trafikhuvudmännens regi, bör rikstrafiken kunna upphandla viss transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik. har ännu inte tagit ställning till den transportpolitiska propositionen. Med anledning av detta kan jag inte föregripa den framtida utvecklingen av persontågstrafiken mellan och .
frs · GL12638 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra en försämring av informationen om hiv/aids och omvårdnad av aidssjuka och hivsmittade. Regeringen stöder ett tiotal frivilligorganisationer vars syfte är att ge råd och stöd till aidssjuka, hivsmittade och deras anhöriga. Jag vill i detta sammanhang framhålla att den verksamhet som drivs av Noaks Ark och andra frivilligorganisationer är mycket värdefull och har en betydande roll som komplement till landstingens sjukvård. Utvecklingen av nya läkemedel, de s.k. bromsmedicinerna, är mycket positiv och innebär att många hivsmittade kan leva ett nära nog normalt liv. Men detta innebär inte att de hivsmittade och aidssjukas behov av stöd minskar. Stiftelsen finansieras delvis med ett bidrag från på för . Noaks Ark får även bidrag för olika projekt från och från via de s.k. storstadsbidragen. Regeringens ekonomiska bidrag till dessa frivilligorganisationer utbetalades tidigare från efter ansökan från organisationerna. Fr.o.m. årsskiftet 1997/98 fördelas bidragen dels genom , dels genom ett allmänt bidrag till kommuner. Detta innebär att en del av medlen nu ingår i ett anslag som ges generellt till kommuner i form av ett särskilt bidrag till storstäderna. Anledningen till förändringen är att kommunerna bättre kan bedöma behoven av olika insatser och fördela medlen efter de lokala förhållandena. Jag utgår därför från att det förebyggande hiv/aidsarbete som initierats och byggts upp genom kommunernas, landstingens och frivilligorganisationernas försorg kommer att kunna fortsätta även framöver. Avslutningsvis vill jag nämna att åtminstone en av dessa frivilligorganisationer har varit i kontakt med Allmänna arvsfonden angående finansiering av ett projekt som syftar till att informera om bl.a. förändrade förutsättningar för de hivsmittade med anledning av de nya bromsmedicinerna.
frs · GL12639 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder om statens representant visat sig agera fel vid bolagsstämman i . Utgångspunkten för fråga är inte korrekt, vilket påverkar inriktningen på mitt svar. På bolagsstämman i . den 28april 1997 togs endast ett reellt beslut och det gällde omval av en tredjedel av styrelseledamöterna för av . Bolagets dåvarande styrelseordförande uttalade vid bolagsstämman att man från styrelsens sida gjorde stora ansträngningar för att rekrytera en ny verkställande direktör. Vem detta var eller villkoren för hans anställning togs inte upp av vare sig styrelsens ordförande eller någon annan vid bolagsstämman. tillträdde som chef för . I samband med bolagets bildande gavs styrelsen fullmakt av ägarna att återköpa ett visst antal aktier från marknaden eller utfärda en viss mängd optioner på nyemitterade aktier för att främst genomföra ett bonusprogram för vissa anställda. Detta hade naturligtvis ingen koppling till de faktiska villkoren för anställning . Anställningsvillkoren för den nye verkställande direktören har beslutats av bolagets styrelse och kunnat genomföras inom ramen för tidigare givna fullmakter till styrelsen. Det har inte tagits några beslut rörande optionsprogram vid senare bolagsstämmor. Svenska statens inställning till avlöningsvillkor är välkänd och för de av staten helägda bolagen har utfärdats riktlinjer inom detta område. Vid bolagsstämman i framförde den som röstade för svenska statens aktier offentlig kritik bl.a. mot de villkor som den tidigare verkställande direktören hade. Inga andra större ägare framträdde på stämman med kritik mot bolaget. Övriga större ägare har också, såvitt jag vet, tigit offentligt i frågor som rör anställningvillkoren. Staten har tydligt visat sin position. Att styrelsen i & vid senare beslut om anställning av ny vd valt att bortse från kritiken från en ägare, som representerar av aktierna i bolaget, beror förmodligen på att den tolkat läget så, att övriga ägare inte delar statens uppfattning.