ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12808 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om vad han avser vidta för åtgärder för att datorhaverier i samband med inte skall riskera att också medföra problem med kärnkraften. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det ankommer på mig att svara på frågan. Regeringen uppdrog i regleringsbreven för åt samtliga myndigheter att se över myndigheternas datorsystem inför övergången och att senast den 1april 1998 redovisa till regeringen om de bedömer att det finns allvarliga problem och risker som kan få konsekvenser för verksamheten och hur man i så fall avser att hantera dessa. I uppdraget ingick också för de myndigheter som har ett tillsyns- eller funktionsansvar för IT-beroende samhällsfunktioner att redovisa om den bedömer att det finns risker för allvarliga störningar i vitala samhällsfunktioner med konsekvenser för allmänhet och företag. I uppdraget till () ingick således att se över vad övergången kan få för konsekvenser för säkerheten vid kärnkraftverken. Av SKI:s redovisning från den 1april 1998 framgår att SKI inkluderat denna frågeställning i sin tillsynsverksamhet och att SKI anser att tillståndshavarna bedriver ett målmedvetet och systematiskt arbete för att undvika problem vid övergången . SKI fortsätter att följa arbetet med syftet att säkerställa att tillståndshavarna ger dessa frågor den behandling som krävs för att säkerheten skall upprätthållas.
frs · GL12809 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som förhindrar byte av burar för värphöns . Frågan om burhållning av höns har behandlats av vid ett flertal tillfällen sedan den nya djurskyddslagen infördes . Efter den 1januari 1999 är det förbjudet att inhysa höns för äggproduktion i traditionella burar. medger dispenser från funktionskraven vid hönsinhysning för högst tre hönsomgångar. Alla som givits dispens får ett slutdatum när de måste upphöra med de traditionella burarna utan rede, sittpinne och sandbad. Detta gäller oavsett om burarna är gamla eller nya. Jag ser inget skäl att nu med endast drygt kvar till utgången av vidta några särskilda åtgärder i denna fråga. vill jag framhålla att det nu sker en omställning från traditionella burar till alternativa system i en betydligt högre omfattning än vad som varit fallet. Slutsatsen blir att övergången till alternativa system nu har tagit rejäl fart.
frs · GL1281 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att se över möjligheterna för småföretagare att få arbetslöshetsersättning på deltid. refererar till en småföretagare i som fick avregistrera sitt företag för att få arbetslöshetsersättning. Han hade då cirka 50 procents beläggning och därmed i inkomster. Hon menar att om han kunnat få arbetslöshetsersättning på halvtid så hade han kunnat behålla sitt småföretag. I (SOU 1996:150 delbetänkande SOU 1996:51) behandlas frågan om företagares rätt till arbetslöshetsersättning. Regeringen föreslog i proposition 1996/97:107 att företagare i vissa fall skulle kunna få arbetslöshetsersättning även om de har företaget kvar nämligen om verksamheten var vilande. beslutade i enlighet med regeringens förslag och regeln trädde i kraft den 29september 1997. Regeringen lämnade i det sammanhanget inget förslag att den som är aktiv i sitt företag skulle kunna få arbetslöshetsersättning. Det finns flera skäl till det. För det första konkurrensskäl. Det är inte rimligt att den företagare som inte har en tillräcklig kundkrets skulle kunna få en statlig subvention i form av arbetslöshetsersättning. Om den möjligheten fanns skulle det leda till en överetablering av olönsamma företag eller att företagare utan stöd från arbetslöshetsersättningen konkurreras ut. Det andra skälet är kontrollaspekten. Ingen utomstående kan kontrollera hur mycket tid som företagaren verkligen lägger ned i sitt företag. Att endast gå på inkomster av företagandet ger ingen rättvisande bild av företagarens engagemang i företaget. Dessutom är det så att betalningen för det utförda arbetet som företagare kan komma . En företagare med aktiebolag bestämmer också helt själv om han eller hon skall ta ut någon lön eller ej. Mot bakgrund av vad jag nu sagt är jag inte beredd att se över möjligheterna att ge företagare rätt att på deltid uppbära arbetslöshetsersättning.
frs · GL12810 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om vad jag avser att göra för att återställa förutsättningarna för miljöforskningen och miljöövervakningen avseende västerhavet. För miljöövervakningen har regeringen i vårpropositionen föreslagit en markant förstärkning jämfört med anslaget för . uppgår anslaget till . En utökning med föreslås och framåt. En del av medlen bör kunna användas för att upprätthålla och utveckla baskompetensen för övervakning av organiska miljögifter i naturen. Såvitt gäller fördelningen av medel för miljöövervakningen vill jag återigen hänvisa till de svar som jag tidigare lämnat i frågan. Det är som har det övergripande ansvaret för miljöövervakningen i . Beslut om fördelning av medel till olika miljöövervakningsprogram fattas av , inte av regeringen. har beträffande miljöövervakningen fått vissa uppdrag av regeringen. Ett uppdrag är att - mot bakgrund av information från bl.a. och - göra en bedömning av i vilken omfattning denna information kan användas för att ingå i den nationella miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas . Ett annat uppdrag är att - med beaktande av regeringens ställningstagande i den framlagda miljöpropositionen och bl.a. det nämnda uppdraget - utforma ett nytt program för miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas . Regeringens forskningspolitik på miljöområdet syftar till att omfattningen av de svenska forskningsresurserna skall upprätthållas på en internationellt sett hög nivå. forskningsanslag har avvecklats eftersom miljöforskningen finansieras på annat sätt, främst genom (). Ansvaret för samordning och uppföljning av miljöforskningen ligger kvar hos . Allmänt kan konstateras att stödet till miljöforskningen är i stort sett oförändrat eller har t.o.m. ökat något . En stor del av MISTRA:s budget för finansierar forskning inom de områden som tidigare svarat för. Jag avser att vid ett sammanträffande med informera mig om det hittillsvarande utfallet av den nya organisationen för miljöforskningens finansiering och om den framtida inriktningen avseende program m.m.
frs · GL12811 · 1997-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till den bostadspolitiska propositionen, frågat mig om jag är beredd att ändra i direktiven för den föreslagna delegationen för statligt stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet, så att det blir möjligt att ge stöd direkt till ett kommunalt bostadsbolag, utan att blanda in kommunens ekonomiska situation i förhandlingen. I den bostadspolitiska propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) har regeringen föreslagit att en särskild delegation inrättas för att hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. I delegationens uppgifter ingår bl.a. att överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och krav samt samordna olika insatser för att bistå med stöd. Den fråga som tar upp har behandlats av bostadsutskottet med anledning av partimotion motion 1997/98:Bo20, i anslutning till den bostadspolitiska propositionen. Utskottet uttalade därvid att stödåtgärderna kan bedömas i ett större kommunalpolitiskt perspektiv genom den ordning regeringen förordar, vilket enligt utskottet måste vara att föredra för att lösa de problem stödgivningen avses inriktas på. har godkänt regeringens förslag (bet. 1997/98 BoU:10, rskr. 1997/98:306). Det är kommunernas förmåga att klara av bostadsföretagens svårigheter - och inte svårigheten i sig - som skall bestämma inriktningen och omfattningen av statens insatser. Mitt svar till är därför att delegationens direktiv kommer att utformas utifrån de förslag som regeringen lämnat i den bostadspolitiska propositionen och som ställt sig bakom.
frs · GL12812 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att komma med förslag som lindrar eller förhindrar orimliga hyreshöjningskrav i de s.k. krisårgångarna. Jag konstaterar att under bostadsutskottets beredning av den bostadspolitiska propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) diskuterades flera olika lösningar när det gäller frågan om hur de ekonomiska påfrestningarna för krisårgångarna skall kunna minskas. Utskottets överväganden ledde fram till att regeringens förslag om en långsammare avveckling av räntebidraget för nybyggda hus i det sent byggda beståndet bör godkännas av . Vidare konstaterade utskottet att de berörda fastigheterna kommer att få en ekonomisk lindring genom den generella sänkning av fastighetsskatteuttaget som kommer att genomföras till följd av den överenskommelse som har träffats mellan Socialdemokraterna och . har godkänt regeringens förslag (bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Härtill kommer betydelsen av att regeringens arbete för att sanera statens finanser har varit mycket framgångsrikt, vilket har medfört att förtroendet för den svenska ekonomin har stärkts. Detta har lett till att räntorna mer än halverats, vilket kommer att gynna hushåll i hyresrätt i takt med att sjunkande räntekostnader slår igenom i hyressättningen. Mitt svar till är att några ytterligare förslag när det gäller riktade stöd till berörda fastigheter inte är aktuella.
frs · GL12813 · 1997-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till den bostadspolitiska propositionen, frågat socialminister om hon avser att föreslå lagändringar som gör det möjligt att leva upp till den ändring i bostadspolitikens portalparagraf som regeringen föreslagit. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. I den bostadspolitiska propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) förklarar regeringen att den sociala bostadspolitikens grundläggande inriktning ligger fast inför inträdet i det tjugoförsta århundradet. Regeringen redovisar vidare hur det övergripande målet för bostadspolitiken på olika sätt avses komma att tillgodoses under . har behandlat och godkänt regeringens förslag (bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Jag tror inte - i motsats till - att ytterligare lagstiftning i alla lägen är det rätta sättet att utveckla och försvara den sociala bostadspolitiken. Regeringen anser dock att man speciellt måste uppmärksamma situationen för de hushåll som har särskilda svårigheter på bostadsmarknaden. Som aviserades i den bostadspolitiska propositionen kommer regeringen därför att tillsätta en bostadssocial beredning med uppdrag att följa utvecklingen på det bostadssociala området och föreslå åtgärder när det gäller särskilt utsatta gruppers ställning på bostadsmarknaden. Om det skulle visa sig att kommunerna inte når fram till frivilliga överenskommelser som säkrar en godtagbar bostadsförsörjning också för dem som har svårt att göra sig gällande på bostadsmarknaden kan det inte uteslutas att frågan om lagstiftning på nytt aktualiseras. Mitt svar till är alltså att det inte är aktuellt med andra åtgärder än de som regeringen föreslog i den bostadspolitiska propositionen och som nu tagit ställning till.
frs · GL12814 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att söka en lösning som tillgodoser behovet för främst vuxenstuderande med barn som berörs av av den nya tillämpningen av reglerna för arbetslöshetsersättning under ferieuppehåll i studier. menar att det finns goda möjligheter till sommarvikariat för flertalet vuxenstuderande men tror ändå att det finns en liten grupp studerande som känner oro för att de kan komma att sakna försörjning under ferierna. anser att det finns ett behov av akuta åtgärder därför att den nya tillämpningen uppmärksammats sent. Hon tänker särskilt på dem som visserligen tidigare uppburit arbetslöshetsersättning men inte varit arbetslösa och vars ersättningsrätt därmed inte kvarstår. Det förtydligande som gjorts i lagen ( 1997:238) om arbetslöshetsersättning innebär att det inte längre blir möjligt att börja uppbära arbetslöshetsersättning under ett ferieuppehåll i studierna. För att börja uppbära ersättning krävs numera att studierna är avslutade. Arbetslöshetsersättning är inte ett generellt led i vuxenstuderandes försörjning under ferier. Jag förstår att studerande som räknat med den tidigare tillämpningen av hur man kan börja en period med arbetslöshetsersättning och som trots stora ansträngningar inte kunnat finna arbete känner en stor besvikelse och oro för sin ekonomi. Jag har därför uppdragit till att gå ut till arbetsförmedlingarna med beskedet att det är angeläget att dessa ferielediga studerande erbjuds arbetsmarknadspolitiska åtgärder om de inte kan få feriearbete. Regeringen planerar också att göra ändringar i regelsystemen vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftar till att ersättningen vid sådant deltagande skall motsvara det belopp som personen skulle ha fått enligt den tidigare tillämpningen av reglerna om arbetslöshetsersättning. Härigenom uppnås två syften arbetslöshetsersättningens roll som omställningsförsäkring upprätthålls och ferielediga studerande som vill arbeta erbjuds praktik eller utbildning om de inte hittar något sommararbete.
frs · GL12815 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen planerar att ta bort veteranbilarnas och andra hobbyfordons befrielse från fordonsskatt. En bestämmelse om s.k. rullande årsmodellsgräns infördes i fordonsskattelagen. hade fordon som hade en årsmodellsbeteckning eller äldre varit undantagna från skatteplikt. Frågan om undantag för veteranfordon aktualiserades i samband med införandet av vägavgifter för tunga fordon. Utformningen av vägavgiftslagen bestämdes av rådets direktiv /89/EEG av om medlemsstaters tillämpning av skatter på vissa fordon som används för godstransporter på väg och tullar och avgifter för användning av vissa infrastrukturer (EGT nr L279, s.32, Celex 393L0089) och det avtal som de fem länderna , , , och slutit om uttag av en avgift för tunga fordon som använder vissa vägar. I samband med införandet av vägavgifter i konstaterades att viss möjlighet att befria veteranlastbilar från vägavgift fanns. Det skulle dock röra sig om lastbilar som endast tillfälligt körs på allmänna vägar och som används av personer vars huvudsysselsättning inte är godstransport. En förutsättning är även att kommissionen samtycker till skattebefrielsen. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till . Formuleringen i tilläggsdirektivet är en direkt följd av diskussionen i samband med införandet av vägavgifter och syftet med uppdraget är att utforma en regel som innebär att veteranfordon kan undantas från vägavgift. Uppdragets syfte är således inte att ta bort veteranfordons befrielse från fordonsskatt.
frs · GL12816 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om regeringen avser att ta något initiativ till förändring av lagstiftningen så att ett rederi kan ställas till ansvar för ett oljeutsläpp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att det finns en kraftfull ekonomisk sanktion som drabbar redaren vid oljeutsläpp, nämligen vattenföroreningsavgiften. Denna avgift tas ut vid olagliga oljeutsläpp och drabbar den som vid utsläppet var fartygets redare. Avgiften baseras på utsläppets omfattning och fartygets storlek. Avgiften är indexreglerad genom att den är knuten till basbeloppet. Regeringen har beslutat kommittédirektiv om ingripande mot oljeutsläpp till sjöss. Enligt direktiven skall utredaren göra en översyn av de författningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Uppdraget skall redovisas den 30september 1998. I uppdraget ingår att kartlägga samtliga utsläpp och att redovisa i vilken omfattning dessa har lett till straffrättsliga eller andra ingripanden. Utredaren skall även analysera varför en del utsläpp inte har lett till ingripanden. I den mån det finns brister i de berörda myndigheternas verksamhet skall utredaren föreslå åtgärder som kan effektivisera verksamheten. presenterade sitt betänkande Straffansvar för juridiska personer. I betänkandet föreslås bl.a. att företag och andra juridiska personer skall kunna bedömas till straff. Förslagen bereds inom . Regeringen har således redan tagit flera initiativ till att se över den fråga som ställer, men det är ännu för tidigt att redogöra för vilka åtgärder som regeringen kommer att föreslå i anledning av dessa initiativ.
frs · GL12818 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att tillsammans med organisationer som och Små-Kom-gruppen ta initiativ till en studie med analys av de minde lasarettens situation i . har landstingen påbörjat ett arbete med att förändra sjukhusstrukturen i mer genomgripande former. Utvecklingen går mot att den nuvarande organisationen med uppdelning i primärvård, länsdelssjukvård, länssjukvård och regionsjukvård börjar bli inaktuell och att en ny mer ändamålsenlig sjukvårdsstruktur håller på att växa fram. Tendensen i den pågående strukturomvandlingen är inte att lägga ned sjukhus utan att förändra deras innehåll. Det handlar om förändrad fördelning av uppgifter mellan sjukhusen, den öppna specialistvården utanför sjukhus och primärvården. Utvecklingen går således mot att den kirurgiska akutsjukvården koncentreras till större sjukhus, medan de mindre inriktar sig på planerad vård. Strukturomvandligen inom sjukvården är smärtsam. Förändringar måste få ta tid och anpassas till lokala förutsättningar. Det finns inte en modell som passar över hela landet. Ansvaret för organisationen av hälso- och sjukvården åligger naturligtvis sjukvårdshuvudmännen. Regeringen har, genom , dock en självklar uppgift att följa kvaliteten i vården. Jag vill avslutningsvis nämna att Små-Kom inkommit med en skrivelse till och att departementet med anledning av denna har för avsikt att inbjuda Små-Kom för överläggning.
frs · GL12819 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minimera risken för att patienter drabbas av vårdrelaterade infektioner. I det hälso- och sjukvårdssystem vi har i vårt land är det i första hand en uppgift för sjukvårdshuvudmännen att se till att vård och behandling ges på ett sådant sätt att vårdrelaterade infektioner förhindras. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med den lagstiftning som finns på området, bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL), och enligt de föreskrifter som ges ut av . Staten kan styra och påverka verksamheten främst genom lagstiftning och tillsyn. Bestämmelser om tillsyn över hälso- och sjukvården finns i lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården (tillsynslagen). Enligt 31§ HSL skall inom hälso- och sjukvården kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. I 5 § tillsynslagen (lex ) anges att vårdgivaren skall anmäla till om en patient i samband med vård, behandling eller undersökning inom hälso- och sjukvården drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. har gett ut föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1996:23 (M) om anmälningsskyldigheten enligt 5§ tillsynslagen samt lokal avvikelsehantering. Styrelsen uppger bl.a. att infektioner som har uppkommit i samband med undersökning, vård eller behandling inom hälso- och sjukvården skall anmälas enligt lex i vissa fall. Kontinuerlig uppföljning av förekomsten av infektioner uppkomna inom vården bör ske inom ramen för kvalitetssäkringsarbetet. Om frekvensen av sådana infektioner påtagligt ökar eller ligger påtagligt över förväntad normal frekvens, bör uppmärksammas på detta förhållande. Jag delar Hans Hoffs uppfattning att det är viktigt att uppmärksamma frågor som rör hygien inom hälso- och sjukvården och vårdrelaterade infektioner. har arbetat med frågor rörande vårdrelaterade infektioner. Jag kommer att ta ställning till om ytterligare åtgärder är nödvändiga när resultatet av detta arbete har presenterats.
frs · GL1282 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att servicen till asylsökande skall få en tillfredsställande lösning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag vill börja med att redogöra för och klargöra de förändringar som skett inom området . har den 1januari 1997 från Polisen tagit över ansvaret för asylansökningar och den 1oktober 1997 ansvaret för andra ansökningar om uppehållstillstånd och medborgarskapsärenden. Syftet med denna omläggning har varit att främst av principiella skäl vidareutveckla Statens invandrarverks ansvar för handläggning av frågor kring utlänningars rätt till vistelse i . Ett samlat ansvar har bedömts även ha vissa fördelar både ur service- och effektivitetssynpunkt. I den utredning som föregick överflyttningen av arbetsuppgifterna från Polisen till bedömdes överflyttningen kunna genomföras på ett sådant sätt att servicen till allmänheten inte skulle bli sämre även om den fysiska tillgängligheten inte blir densamma. Vidare bedömdes en samordning av resurserna för grundutredningen, den uppföljande fördjupade asylutredningen och den sociala utredningen kunna medföra en effektivare handläggning och lägre kostnader för verksamheten. Vad jag erfarit har såväl före som efter övertagandet av nämnda uppgifter sökt utveckla arbetsmetoder inom området med syfte att tillgängligheten till service skall bli så god som möjligt. Utgångspunkten för verkets organisation har varit att den sökande skall kunna ta sig fram och tillbaka mellan bostaden och ett av verkets kontor . Verkets bedömning är att av de sökande finns inom ett sådant upptagningsområde, varav en övervägande del i storstäder och medelstora städer där har kontor. Vid behov kommer verket även att kunna ha mobila enheter på flera orter, samarbeta med lokala myndigheter m.m. Därutöver kommer att fortsätta en redan påbörjad utveckling av nya utredningsmetoder, där bl.a. underlag till ansökan i vissa ärenden tas in skriftligt eller via telefon. Syftet är att kraftigt korta handläggningstiderna, vilka tidigare varit mycket långa vid vissa polismyndigheter.
frs · GL12820 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att de av , och föreslagna ändringarna i förslag till direktiv om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället genomförs. Som jag angivit i tidigare frågesvar till arbetar regeringen aktivt för att den balans mellan olika intressen som råder i den svenska upphovsrätten skall kunna bibehållas och gälla även för de nya elektroniska medierna. Det finns ett stort intresse för förslag. En lång rad organisationer, offentliga institutioner, företag m.fl. har lämnat skriftliga synpunkter till . pågår arbetet med att närmare studera inkomna synpunkter och analysera effekterna av direktivförslaget. Först när detta arbete är slutfört kommer regeringen att i detalj utforma sin ståndpunkt. På det stadium som beredningen nu befinner sig är det inte möjligt att ta ställning till specifika ändringsförslag.