ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12269 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen tänker återkomma med förslag om undantag från huvudregeln om rätt till arbetslöshetsersättning vid permittering utan lön. I samband med att fattade beslut om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring bestämdes att den som permitteras utan lön i princip inte har rätt till arbetslöshetsersättning. ställer sig i huvudsak bakom detta beslut eftersom grundregeln bör vara att arbetsgivaren skall bära sina egna kostnader. menar emellertid att det finns ett mycket begränsat område som drabbas på ett märkligt sätt. Han tänker särskilt på några små företag som sysslar med fiskberedning på ostkusten. Fyra av dessa ligger i och är beroende av färsk torsk i sin produktion. Dessa företag kan inte själva styra över sin produktion utan är också beroende av vädersituationen och av myndighetsbeslut om fångstbegränsning. Torskfiskestoppet i infaller och fisket på ostkusten bedrivs från förhållandevis små fartyg som medför oplanerade fiskestopp på grund av väder och vind. Regeringen föreslog i proposition 1996/97:107 om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att den som av arbetsgivaren permitteras utan lön inte har rätt till arbetslöshetsersättning. Regeringen föreslog också att om det finns särskilda skäl får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva om undantag. I propositionen angav regeringen två undantag. Det ena gällde personer som omfattas av kollektivavtal som inte ger rätt till lön vid permittering och som ingåtts före ett visst datum i avvaktan på att kollektivavtalen anpassas till den nya bestämmelsen. Det andra gällde nytillträdande på arbetsmarknaden som permitteras i samband med semesterstängning. De nu gällande bestämmelserna om löneskydd vid permittering finns i lagen om anställningsskydd. Enligt denna bestämmelse har en arbetstagare som permitteras rätt till lön vid permittering. Detta gäller dock inte om permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller av andra skäl inte är sammanhängande till sin natur. Genom kollektivavtal på central nivå kan man göra avvikelser från bestämmelserna om permittering. När det gäller dem som arbetar med beredning av fisk inom livsmedelsindustrin har det tidigare funnits möjligheter att få ersättning från arbetslöshetskassan vid permittering. Detta har gällt arbetstagare såväl på ost- som . Enligt de uppgifter jag fått har arbetslöshetsersättning vid sådan permittering lämnats i ytterst begränsad omfattning. När det gäller fångstbegränsningarna ligger detta helt utanför företagens kontroll. De är betingade av förhandlingar där svenska staten är en part. Begränsningarnas nytta är att vårda fiskebeståndet i . Detta kan ge skäl till att ytterligare analysera frågan. Jag anser dock att huvudprincipen bör vara att när en person har en anställning så har arbetslöshetsförsäkringen ingen aktiv roll. Det bör inte vara möjligt för en arbetsgivare att lasta över sina kostnader för tillfälliga uppehåll i produktionen på försäkringen.
frs · GL1227 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ som kan leda till sänkta löner för höga chefer i stat, kommun och landsting. Cheferna inom statlig verksamhet kan delas upp i två grupper. Den ena gruppen är chefer för myndigheter som lyder direkt under regeringen, t.ex. generaldirektörer och landshövdingar. Deras löner beslutas av regeringen. Lönerna styrs av verksamhetsintresset. Lönerna är individuella och bestäms utifrån de krav som ställs på innehavaren, dennes kvalifikationer och erfarenhet. Dessa riktlinjer har lagts fast i s.k. verksledningsbeslut . Lönerna för flertalet verkschefer ligger på en nivå som jämfört med den privata sektorn är förhållandevis måttlig. Den andra gruppen är chefer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i företag som är helägda av staten. Regeringen har inte samma direkta inflytande över lönesättningen för dessa. Som bekant bestäms deras anställningsvillkor av respektive styrelse enligt aktiebolagslagen. Den dåvarande regeringen utfärdade dock riktlinjer rörande anställningsvillkor för denna grupp, som bl.a. innebar begränsningar för avgångsvederlag. Jag initierade en genomgång av villkoren för denna grupp. Genomgången ledde till att regeringen beslutade om nya och skärpta riktlinjer. Dessa innebär att lönerna skall vara konkurrenskraftiga men inte löneledande. Vidare slås fast att för monopolföretag eller anslagsfinansierade företag skall jämförelser göras med företag på icke konkurrensutsatta marknader och med statliga verk. I de nya riktlinjerna markeras vidare styrelsens ansvar för att göra övervägandena utifrån den samlade ersättningsnivån, dvs. inklusive pensioner m.m. pågår nu en upphandling för en förnyad genomgång av villkoren för denna grupp. Regeringen för en aktiv dialog med företrädare för de statliga bolagen i syfte att undvika avsteg från riktlinjerna. Regeringen kan därutöver utöva inflytande genom att på bolagsstämma se till att en kompetent och omdömesgill styrelse väljs. Av redogörelsen ovan framgår att lönerna bestäms enligt riktlinjer som är avsedda att trygga en långsiktig försörjning av kvalificerade chefer i statlig verksamhet i enlighet med riktlinjerna i bl.a. verksledningsbeslutet. Även om dessa löner som en följd därav i vissa fall kan ligga på nivåer som rent allmänt kan te sig höga ser jag inget skäl att nu vidta några åtgärder för att ändra riktlinjerna. Däremot är det angeläget att löneökningarna för dessa chefer, liksom för övriga löntagare, hålls på en rimlig nivå. Kommuner och landsting beslutar själva om lönerna för chefer inom deras verksamhetsområden. Det följer av principen om den kommunala självstyrelsen. Riksdag och regering saknar därför inflytande över dessa lönenivåer.
frs · GL12270 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är villig att medverka till att sökta vattenkraftsprojekt, i likhet med vindkraftsprojekt, i avvaktan på att notifiering blir klar, medges starttillstånd på egen risk, så att den byggnation som bl.a. i län är beredd att starta kan komma i gång. Inledningsvis vill jag erinra om att investeringsstödet till biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft räknas som statsstöd. Regeringen kan därför inte besluta förordningen förrän EG:s konkurrensdirektorat godkänt stödet. Konkurrensdirektoratet har meddelat att stödet kommer att godkännas under vissa villkor. Regeringen kommer att besluta om förordningen efter att vi fått ta del av de exakta villkoren. Dessvärre har min ambition att detta skulle kunna ske inte kunnat tillgodoses. Hanteringen av de konkreta stödärendena är, som är väl medveten om, inte en fråga för mig som minister. Jag har fullt förtoende för att myndigheten hanterar den situation som råder på bästa möjliga sätt. kan jag förstå att det finns en stor otålighet och oro hos många som söker investeringsstöd. Vi gör därför från regeringens sida vad vi kan för att stödet skall kunna träda i kraft .
frs · GL12271 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag ämnar göra för att säkerställa att SCB kan fortsätta sammanställa statistik enligt vedertagen modell. Frågan är ställd mot bakgrund av de krav som ställs på statistiken från EU. I samband med medlemskap i införlivades att stort antal gemenskapsregler som rör statistiken och som syftar till att stödja gemenskapens arbete inom dess olika ansvarsområden. har flera nya regler främst på det ekonomiska området antagits som en följd av fördjupningen av samarbetet inom EU. Nya regler innebär inte bara en harmonisering av medlemsländernas statistik utan ofta även krav på ny information. I rådande ekonomiska läge har sådana utökningar ibland fått till följd att annan statistik prioriterats ned. I allt väsentligt tillgodoses alltjämt de inhemska behoven av statistik med god kvalitet. I enlighet med närhetsprincipen är det medlemsstaterna som tar fram statistiken och beslutar om hur den skall produceras. anger vilken statistik som skall produceras och vilka minimikrav som ställs på den. Medlemsstaterna deltar också i utvecklingsarbetet när nya rättsregler tas fram. Statistikens kvalitet påverkas därför i hög grad av medlemsländerna själva. Frågan om EU-kravens påverkan på statistiken kommer dock att tas upp i den utvärdering av statistikreformen som skall genomföras .
frs · GL12272 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att en medling kommer till stånd mellan arbetsgivare och arbetstagare vid . Regeringen har ingen formell möjlighet att ingripa i pågående förhandlingar. Som framgått av tidigare uttalanden finns det dock en beredskap från min och regeringens sida att medverka, om önskan om andra kontakter skulle finnas.
frs · GL12273 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att frigöra från , så att kan få bli det centrum för forskning och utveckling som det sydsvenska jordbruket och näringslivet så väl behöver. () har för aviserat en rad åtgärder för att komma till rätta med de ekonomiska problem som uppkommit bl.a. som en följd av det besparingsbeting som SLU förelagts för /96. har därför förelagts förslaget att bl.a. avveckla husdjursförsöksverksamheten vid . SLU är ett universitet med ansvar för utbildning och forskning utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av ansvarsområdena jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. Enligt min mening är den verksamhet som bedrivs vid helt i linje med det sektorsansvar som är uttalat för SLU. Att man nu koncentrerar verksamheten ser jag som en del i nödvändiga omprioriteringar i syfte att få en verksamhet som är optimal utifrån befintliga resurser. fyller en central plats inom det sydsvenska jordbruket. Det vore enligt min mening olyckligt att från skilja ut verksamheten i , som är starkt knuten till sektorn.
frs · GL12274 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att förändra det framtida filmstödet för att stimulera en svensk filmproduktion som på ett annat sätt än står sig i internationell konkurrens. Det statliga filmstödet uppgår till . Av dessa medel går , dvs. statens andel i film- och videoavtalet, till stöd till svensk filmproduktion m.m. Enligt 20§ film- och videoavtalet kan produktionsstöd endast utgå till producenter som kan redovisa en ambitiös plan för filmens spridning i olika visningsformer. Det nuvarande film- och videoavtalet mellan staten och berörda branscher är uppsagt och löper ut den 31december 1998. pågår en beredningsprocess inför en ny avtalsperiod. Det vore fel av mig att föregripa utfallet av den processen.
frs · GL12275 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat genom vilka åtgärder jag är beredd att medverka till att problemen vid får en lösning. Som så riktigt påpekar har ett statsråd ingen formell möjlighet att ingripa i konflikten. Finns det en önskan om regeringens medverkan till att samtalet mellan parterna fortsätter är jag dock självfallet beredd att undersöka hur detta skulle kunna ske.
frs · GL12277 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka initiativ som behövs från berörda parter för att jag skall medverka till att lösa krisen vid . Jag har på direkt fråga av journalister förklarat att jag gärna medverkar till att samtalet mellan parterna fortsätter. I är man väl medveten om regeringens beredskap att bidra till detta om så skulle önskas.
frs · GL12278 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att en person som beviljats svenskt medborgarskap inte skall betraktas som mindre trovärdig om praxis för godkännande av identitetshandlingar förändrats efter det att medborgarskap beviljats. och handlägger självständigt ärenden om svenskt medborgarskap enligt gällande lagstiftning. Regeringen kan påverka utvecklingen av praxis endast i den mån eller överlämnar ett ärende för regeringens prövning. Jag kan inte gå in på en bedömning av det fall som har tagit upp. görs det en översyn av lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap (dir. 1997:5). Detta sker i den parlamentariskt sammansatta medborgarskapskommitté, där ledamöter från samtliga riksdagspartier ingår. Kommittén har överlämnat delbetänkandet Medborgarskap och identitet (SOU 1997:162). I detta föreslår kommittén ändringar i medborgarskapslagen för att möjliggöra för den som inte kan styrka sin identitet att under vissa förutsättningar få svenskt medborgarskap. I betänkandet behandlas också förutsättningarna för att identiteten skall anses vara styrkt. Identitetsfrågor kan även komma upp i kommitténs fortsatta arbete, som skall vara avslutat den 1september 1998.
frs · GL12279 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det föreligger någon "tyst överenskommelse" mellan departementet och () vad gäller tillämpning av regler om sponsring. har även frågat vilka signaler sänder ut i denna fråga. Villkoren för SVT:s sändningar finns i radio- och TV-lagen (1996:844) samt i de särskilda tillstånds- och anslagsvillkor som reglerar innehållet i programverksamheten och företagens övriga verksamhet. Det förekommer ingen annan statlig styrning av programföretaget. Det är programföretagens ansvar att följa de bestämmelser som reglerar verksamheten. och TV har till uppgift att granska programföretagens sändningar samt tillämpa det befintliga regelverket. och TV har i ett beslut den 1december 1997 funnit att SVT har brutit mot radio- och TV-lagen genom att lämna sponsringsmeddelanden i samband med kanalbyten (SB 474/97). Då SVT fällts tidigare för sådana överträdelser har nämnden beslutat att ansöka hos Länsrätten i om påförande av särskild avgift om . har SVT i en skrivelse till regeringen, daterad den 19december 1997, hemställt om en ändring av radio- och TV-lagen. SVT vill att det klart skall framgå att sponsringsmeddelanden får sändas vid kanalbyten. Ärendet bereds på sedvanligt sätt i .
frs · GL1228 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ta hänsyn till olycksstatistik m.m. innan man beslutar om utbyggnad av nya trefältsvägar på sträckor där man egentligen planerat att bygga motorvägar. Enligt instruktion skall verket verka för att de trafik- och miljöpolitiska målen inom hela vägtransportsystemet uppnås. skall bl.a. särskilt verka för att systemet anpassas och utformas utifrån högt ställda krav på miljö och trafiksäkerhet. Den 17april 1997 fick i uppdrag att senast den 6mars 1998 redovisa en nationell väghållningsplan. I arbetet ingår att göra ingående analyser som rör trafiksäkerheten. Den nationella väghållningsplanen, med tillhörande konsekvensanalys, skall fastställas av regeringen. utreder nya typer av vägsektioner för 13-metersvägar och motortrafikleder i syfte att nå en markant förbättring av trafiksäkerheten på dessa vägar till en rimlig kostnad. har beslutat att bygga en ny typ av trefältsvägar på en sträcka av norr om . Till skillnad mot tidigare trefältsvägar kommer den nya typen av trefältsväg att förses med mittbarriär som sidoområdenas säkerhet förbättras. På så sätt kan många allvarliga mötes-, omkörnings- och singelolyckor förebyggas. Mot bakgrund av regeringens förslag till långsiktigt mål för trafiksäkerheten, den s.k. nollvisionen, och ansvar för att det statliga vägnätets utformning skall anpassas till de krav som följer av detta anser jag att goda förutsättningar finns för en positiv utveckling av trafiksäkerheten.
frs · GL12280 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om hon är beredd att vidta några åtgärder för att personer som invalidiseras av björn tillförsäkras en skälig levnadsnivå i det fall detta inte täcks av försäkringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på denna fråga. De svenska socialförsäkringarna är generella och obligatoriska. Välfärdssystemen omfattar alla och vi har få behovsprövade system. Regeringen har föreslagit förändrade regler i syfte att bl.a. renodla regelsystemen. Klarare regler medverkar till att tydliggöra gränserna för vad som bör ersättas från socialförsäkringen. Socialförsäkringen bygger och skall även bygga på inkomstbortfallsprincipen. Detta innebär att den som på grund av sjukdom, skada eller olycksfall inte kan arbeta också har rätt till ersättning från försäkringen. Har inkomstförlusten uppkommit på grund av arbetsskada finns särskilda ersättningsregler. När det gäller t.ex. rätten till sjukpenning görs det och måste det göras en bedömning av arbetsförmågan utifrån det enskilda ärendet. Det är således arbetsförmågans nedsättning som är avgörande - inte förekomsten av en viss sjukdom eller att en skada uppkommit på ett visst sätt. Det finns alltså inga standardlösningar varken i ärenden där någon t.ex. skulle ha blivit skadad och därmed arbetsoförmögen i samband med jakt etc. eller drabbats av en ovanlig sjukdom i samband med t.ex. en utlandsvistelse. Mot denna bakgrund har regeringen inga planer på att utreda frågan om t.ex. personer som invalidiseras av björn skall särbehandlas inom sjukförsäkringssystemen.
frs · GL12281 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen tänker ta upp den ökande förföljelsen av kristna ledare i och via vilka internationella fora. Religionsfriheten finns inskriven i författning, men religionsutövningen inskränks genom bl.a. kravet på att alla troende skall registrera sig och sina andaktsplatser samt underställa sig de två officiellt godkända religiösa organisationerna; dvs. sammanslutningen av protestantiska samfund och den patriotiska kinesiska katolska kyrkan. Faktum är att det finns många miljoner kristna i och att det trots myndighetskontrollen sker en stor tillströmming till kristna samfund, vilket oroar en del lokala makthavare. Det är dock svårt att generalisera, då mönstret i varierar från region till annan. är ej ett land med politisk frihet och mötes- och organisationsfriheten existerar inte som hos oss. utgår i sin fråga från uppgifter om massarresteringar av kristna ledare, som inte kan bekräfta. Massarresteringar av angivet slag borde ha kommit till kännedom för organisationer och länder som är engagerade i frågan. Det är däremot riktigt att det skett en gradvis åtstramning av kontrollen av de oregistrerade kristna, vilket tagit sig uttryck framför allt i administrativa metoder som restriktivare tillämpning av förbudet mot olaglig folksamling och krav på ständiga omregistreringar av religiösa församlingar. Denna utveckling följer vi noga. verkar för att förmå att bättre respektera de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, däribland religionsfriheten. - och även andra länder - gör detta på flera olika sätt. Arbete sker i , men även i form av dialog med . har en sådan dialog i gång. Senast hölls ingående samtal om mänskliga rättigheter (MR), både under kabinettssekreterarens besök i och med tillresta kinesiska regeringsföreträdare i . deltar även i EU:s MR-dialog, genom vilken vi kan diskutera såväl de förhållanden i som oroar oss, som möjligheter till tekniskt samarbete för att bidra till en långsiktig förbättring. Utöver dessa mer principiellt inriktade överläggningar bedriver ett utbildningssamarbete på mänskliga rättighetsområdet med i regi. Detta är, om än begränsat i omfattningen, ytterligare ett konstruktivt bidrag till att påverka MR-situationen i .
frs · GL12282 · 1997-12-31 00:00:00 — har, mot bakgrund av vad som sades i frågestunden den 11december 1997, frågat mig om hur kvinnors förvärvsfrekvens kommer att påverka regeringens överväganden angående förslaget om lördagsöppet på Systembolaget. Frågan har uppkommit genom ett missförstånd. Mitt uttalande handlade om balansgången mellan service till medborgarna och den restriktion i alkoholförsäljning som Systembolaget utgör. Om det går att öppna Systembolaget utan att det uppstår ökade sociala problem så tycker jag att samhället borde kunna erbjuda denna service till de förvärvsarbetande som i högre grad än är kvinnor. De förvärvsarbetande ställer också högre krav på service . Innan regeringen lägger ett förslag om försök med lördagsöppet till kommer jag att överlägga med riksdagspartierna. Om det finns stöd för ett sådant förslag kommer jag att föreslå att inleda försök på några platser i landet. Försöket kommer att utformas med hjälp av olika experter och forskare.
frs · GL12283 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag tänker ändra villkoren inom arbetsmarknadsförsäkringen för att göra det möjligt för 20-24-åringar i den obligatoriska praktiken eller utbildningen att kunna ha ett eget boende och försörjning. Utvecklingsgarantin är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som, i enlighet med beslut, skall finnas fr.o.m. den 1januari 1998. Åtgärden innebär att kommunerna ges möjlighet att åta sig en skyldighet att erbjuda ungdomar mellan som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Den unga skall, från första arbetslösa dagen, aktivt stå till arbetsmarknadens förfogande, aktivt söka arbete samt delta i de åtgärder som arbetsförmedlingen och kommunen anvisar. Om den unga fortfarande inte har fått en meningsfull sysselsättning övergår ansvaret för aktiveringen till kommunen om kommunen i fråga åtagit sig ett sådant ansvar. En utvecklingsinsats skall sedan erbjudas den unga av kommunen . som den unga deltar i en kommunalt anordnad utvecklingsinsats lämnas ersättning till individens försörjning enligt tre olika modeller. De ungdomar som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa, antingen i form av grundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning, får utbildningsbidrag som motsvarar arbetslöshetsersättningen. Till de ungdomar som har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen skall kommunen utge ersättning motsvarande försörjningsstödet. Detta gäller oavsett om den unga har rätt till försörjningsstöd när han eller hon börjar delta i verksamheten, eller om beslut om försörjningsstöd tas som den unga deltar i verksamheten. Till de ungdomar som varken uppbär socialbidrag eller arbetslöshetsersättning lämnas ett skattefritt bidrag om 1967kr, vilket motsvarar ett beskattat utbildningsbidrag. Staten ersätter kommunerna för denna extra kostnad. Sammantaget innebär detta att inga ungdomar erhåller en lägre ersättning vid deltagande i en utvecklingsinsats jämfört med vad som skulle ha varit fallet vid fortsatt öppen arbetslöshet eller deltagande i statliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Syftet är att den unga genom åtgärden skall få ett reguljärt arbete eller påbörja en ordinarie utbildning, så att han eller hon därigenom skall få en möjlighet till egen försörjning. Däremot är inte syftet att genom åtgärden ge den unga en ökad möjlighet till eget boende. Jag vill också poängtera att regeringen kontinuerligt ser över de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i syfte att föreslå förändringar när så är motiverat. Eftersom åtgärden ännu inte har trätt i kraft finns det inga motiv för att ändra på ersättningssystemet för utvecklingsgarantin.
frs · GL12284 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag tänker ändra villkoren i socialtjänstlagen eller motsvarande för att göra det möjligt för 20-24-åringar i den obligatoriska praktiken eller utbildningen att kunna ha eget boende och försörjning. De allra flesta ungdomar som deltar i en kommunalt anordnad utvecklingsinsats kommer att få en ersättning som kallas utvecklingsersättning och som motsvarar vad som skulle ha lämnats i socialbidrag eller arbetslöshetsersättning. Alla ungdomar som har rätt till socialbidrag kommer således att få en ersättning som motsvarar socialbidragsnormen. Om den enskilde ungdomen har rätt till socialbidrag för eget boende omfattar ersättningen normalt även bostadskostnader. När det gäller ungdomar som fortfarande bor hemma innebär gällande rättspraxis att de inte har någon ovillkorlig rätt till socialbidrag för att flytta hemifrån och skaffa ett eget boende. Rätten till bistånd till bostad för dessa ungdomar föreligger först om ett eget boende är nödvändigt för att de skall vara tillförsäkrade en skälig levnadsnivå, vilket avgörs med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Det fåtal ungdomar som varken har rätt till socialbidrag eller arbetslöshetsersättning får en skattefri ersättning på , vilket motsvarar ett beskattat utbildningsbidrag. Det viktigaste just nu är att arbetslösa ungdomar ges möjlighet till arbete och kompetensutveckling. Ungdomssatsningen i form av en utvecklingsgaranti (för ungdomar mellan ) skall ses i det perspektivet.