ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12434 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att åstadkomma att mervärdesskatt på företagsägda datorer alltid blir avdragsgill. Frågan går tillbaka på en information som lämnat till skattemyndigheterna, och som anger uppfattning om de mervärdesskatterättsliga konsekvenserna vid företagens anskaffning av s.k. hemdatorer. I informationen anger att anskaffandet av datorer för de anställdas privata bruk inte bör anses utgöra ett förvärv för verksamheten även om syftet är att höja datamognaden i företaget. Detta innebär, enligt informationen, att arbetsgivaren inte har avdragsrätt eller rätt till återbetalning av mervärdesskatten vid anskaffningen av datorerna till de anställda. Enligt mervärdesskattelagstiftningen föreligger avdragsrätt för ingående skatt i en verksamhet som medför skattskyldighet, om den ingående skatten hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Regeln har samma innebörd som motsvarande bestämmelse i EG-rätten, där det uttrycks så att avdragsrätt föreligger i den mån varor används i samband med den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner. Enligt information innebär detta bl.a. att en tillgång som uteslutande skall nyttjas privat inte berättigar till avdrag av ingående skatt. Om varan endast i ringa omfattning används i verksamheten kan den inte anses ha anskaffats för verksamheten, varför avdrag inte heller skall medges. Jag noterar att i informationen inte, som utgår från, nämner frågan om datorns fysiska placering som bestämmande för om avdragsrätt är tillåten eller inte. beslut rör, såsom påpekar, förmånsbeskattning för den anställde. Syftet med regeringens förslag var att främja utbildning i modern teknik bland de anställda i företag i . Det är viktigt att även vuxna får del av datautbildning och att man riktar särskild uppmärksamhet på arbetstagare som inte så ofta kommer i kontakt med datorer. beslut ökar möjligheterna för anställda att delta i IT-utbildningar och låna hem en dator. Därmed vidgas möjligheterna till alternativa utbildningsformer utan skattekonsekvenser för den enskilde. Riksdagsbeslutet rörde således inkomstbeskattningen och förmånsbeskattningsreglerna för de anställda. Det finns i detta fall inte någon parallell mellan avdragsreglerna på mervärdesskatteområdet och de regler som gäller vid inkomsttaxeringen i fråga om avdragsrätt för inventarier som anskaffas för privat nyttjande av anställda i företag, eller de regler som vid inkomsttaxeringen gäller i fråga om förmånsbeskattning av de anställda vid sådant privat nyttjande. Eftersom vår lagstiftning på mervärdesskatteområdet bygger på gemensamma regler överenskomna inom EG, kan några särskilda lagregler om utökad avdragsrätt för s.k. hemdatorer inte införas. Avdragsrätt kan således endast medges när en anskaffning verkligen sker för verksamheten. Denna bedömning ankommer på skattemyndigheterna. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder i de avseenden anger.
frs · GL12435 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att verka mot en framtida storregion i när det gäller omstruktureringar av åklagarväsendet, domstolarna och polisväsendet. Dagens ser annorlunda ut än när det nuvarande domstolsväsendet organiserades. Brott är i många fall betydligt mer svårutredda . När tvister skall lösas inom näringslivet är domstolsväsendet för många inte ett fullgott alternativ till skiljeförfarande. Utvecklingen av kommunikationer och den nya datatekniken innebär stora förändringar. Detta och mycket annat ställer krav på att rättsväsendet ständigt moderniseras för att tillgodose medborgarnas krav på ett rättsväsende av hög kvalitet. Polisen har förts närmare medborgarna i den nya närpolisorganisationen. Åklagarmyndigheterna har gjorts mindre sårbara. Som jag sagt i ett interpellationssvar mäts inte rättsväsendets möjligheter att på bästa sätt tillgodose allmänhetens krav på hur många myndigheter eller domstolar som finns. Det viktiga är att verksamheten motsvarar högt ställda krav. Svaret på frågan är att jag kommer att fortsätta att verka för att vi i hela landet har ett så väl fungerande rättsväsende som möjligt och att fortsätta mina strävanden att anpassa rättsväsendet till medborgarnas behov. Vad detta kan innebära för ytterligare förändringar av rättsväsendet i går det givetvis inte att svara på. Det är framtidens krav som kommer att avgöra hur vi väljer att förändra verksamheten.
frs · GL12436 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen har för avsikt att ta initiativ till att ersättning från avtalsförsäkringen AGB blir möjlig vid studier i . Som själv påpekar är AGB en avtalsförsäkring som ingår i Arbetsmarknadsförsäkringar (AMF). En avtalsförsäkring är tecknad i överenskommelse med parterna på det aktuella avtalsområdet. Parterna har också att komma överens om innehållet och villkoren i försäkringsbestämmelserna. Regeringen har inget inflytande över denna försäkring och kan följaktligen inte påverka dess villkor på det sätt som föreslår.
frs · GL12437 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att ersättning upphör till häktade under fysisk träning. I lagen (1976:371) om behandling av häktade och anhållna m.fl. är det fastslaget att den som är häktad skall behandlas så att skadliga följder av frihetsberövandet motverkas. Enligt lagen skall en häktad erbjudas arbete eller annan jämförlig sysselsättning . Den sysselsättning som kan komma i fråga förutom arbete är studier samt brotts- och missbruksrelaterade program. I sådana program, som har stor betydelse ur rehabiliteringssynpunkt och för att motverka skadliga följder av särskilda restriktioner, kan det finnas inslag av fysisk träning och friskvård m.m. Den häktade får ersättning för all sysselsättning som utförs under arbetstid i häktena. Ersättning för fysisk träning under fritid lämnas självfallet inte.
frs · GL12438 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa Överviktigas Riksförbunds möjligheter att få offentligt ekonomiskt stöd. utför liksom många andra frivilligorganisationer ett engagerat och kompetent arbete för att förebygga ohälsa och sjukdom. Förbundet har också en viktig roll i att stärka den enskilde patientens möjligheter att påverka sin vård och att denne skall bemötas med värme och respekt. Allmänna arvsfonden kan bl.a. ge ekonomiskt stöd till avgränsade projekt som genomförs av ideella organisationer. har således fått ett treårigt projektbidrag för att bedriva information om övervikt i skolan. Allmänna arvsfonden kan däremot inte ge driftsbidrag till olika organisationer. Regeringen beslutar, efter förslag av , om fördelning av statsbidrag till vissa handikapporganisationer. För att en organisation skall få bidrag skall den bl.a. ha en riksomfattande organisation med ett lokalt förankrat föreningsliv. har inte bedömts uppfylla dessa kriterier. Regeringen disponerar i övrigt inte själv över några särskilda resurser för driftsbidrag till frivilligorganisationer inom det sociala området. Inom hälso- och sjukvårdsområdet har möjlighet att stödja olika frivilligorganisationer som verkar för att förebygga ohälsa och sjukdom. Bidragen kan avse såväl bas- som projektstöd. Även har, om än begränsade, möjligheter att lämna bidrag till vissa frivilligorganisationer inom hälso- och sjukvårdsområdet. Vid fördelningen av bidrag till olika organisationer skall myndigheterna naturligtvis dels ta hänsyn till hur mycket resurser det finns att fördela, dels vilken verksamhet de olika organisationerna bedriver och hur väl de uppfyller kriterierna för att erhålla stöd. Jag anser att myndigheterna är bäst lämpade att göra denna bedömning och regeringen har inte för avsikt att ytterligare styra hur medlen skall fördelas. På regional och lokal nivå lämnar vidare flertalet landsting och kommuner bidrag till ideella organisationer som verkar inom det sociala området.
frs · GL12439 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att medverka till en ändring av skatten för förtidspensionärer. Frågan är ställd mot bakgrund av en ändring i bestämmelserna om särskilt grundavdrag för folkpensionärer som började gälla . Ändringen innebär att arbetsskadelivränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall reducera det särskilda grundavdraget, om den som får livräntan har förtidspension. Enligt de tidigare bestämmelserna påverkade en arbetsskadelivränta i princip inte det särskilda grundavdragets storlek. Särskilt grundavdrag för folkpensionärer medges den som under beskattningsåret fått folkpension med minst 6000kr. Avdraget motsvarar som högst summan av folkpension och ett pensionstillskott för en ålderspensionär, vilket för motsvarar 54000kr för ogift folkpensionär. En ålderspensionär utan andra inkomster än folkpension och pensionstillskott behöver därmed inte betala någon skatt. För den som har pensionsinkomster utöver folkpension och ett pensionstillskott för ålderspensionär minskas det särskilda grundavdraget successivt till dess det når nivån för det vanliga grundavdraget. Arbetsskadelivränta samordnas med förtidspension och fyller ut skillnaden mellan pensionen och den inkomst som den som får arbetsskadelivräntan antas haft, om han eller hon inte fått sin arbetsförmåga nedsatt till följd av en arbetsskada. Arbetsskadelivräntans samordning med förtidspensionen i kombination med de tidigare bestämmelserna om beräkning av det särskilda grundavdraget för folkpensionärer kunde innebära att den som hade både arbetsskadelivränta och förtidspension överkompenserades jämfört med om han eller hon fortfarande skulle ha varit i förvärvsarbete. Han eller hon kunde dels få livränta som täckte inkomstbortfallet, dels ha rätt till ett betydande grundavdrag. Bruttoinkomsten motsvarade alltså den tidigare förvärvsinkomsten men till följd av det särskilda grundavdraget kunde nettoinkomsten vara högre än vid förvärvsarbete. I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, volym 6, Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten) angavs som skäl för ändringen att det är orimligt med försäkrings- och skattesystem som medför att ersättningen netto kan bli högre än vad som skulle ha varit fallet vid förvärvsarbete och att detta motverkar strävanden mot arbetslinjen samt skapar felaktiga incitament. Även om det nu i efterhand kan konstateras att informationen om den föreslagna ändringen och dess effekter kunde ha varit bättre och effektivare än den var, är jag inte beredd att föreslå några ändringar i beskattningen av förtidspensioner.
frs · GL1244 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att förlänga den dispens som medgetts från gällande föreskrifter för rentransporter. Statens jordbruksverks föreskrifter om transport av levande djur (SJVFS 1996:105) trädde i kraft . Därmed införlivades i den svenska djurskyddslagstiftningen, rådets direktiv /628/EEG av om skydd av djur vid transport, ändrat genom rådets direktiv /29/EG av . Direktiven om skydd av djur under transport liksom införlivande av dessa direktiv är en del av den politik som förs för att värna om djurens välbefinnande. Direktiven är inte minimidirektiv. De skall således följas strikt utom i ett avseende och det gäller reglerna för hur länge en transport får pågå. Varje medlemsstat får alltså själv bestämma om strängare regler än vad som föreskrivs i direktiven vad beträffar längsta tid för slakttransporter inom det egna territoriet. I direktiv /628/EEG anges bl.a. att djur skall förses med tillräckligt utrymme för att kunna stå i sin naturliga ställning. har föreskrivit att vid transport med lastbil skall renar transporteras i en behållare. För att underlätta för renägare och dem som transporterar renar har i särskilda fall medgett vissa dispenser från sina föreskrifter. I den mån det finns några förutsättningar för förlängda undantag ankommer det på och inte regeringen att pröva frågan om sådana dispenser.
frs · GL12440 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till en rättvisare fördelning av resurserna inom polisväsendet. säger att i har tilldelats ett betydligt lägre belopp än det som motsvarar befolkningsandelen. Inledningsvis vill jag slå fast att () har ett ansvar för att fördela resurserna så att en rationell polisverksamhet kan bedrivas inom hela polisväsendet. Som ett led i det arbetet för RPS ledning en planeringsdialog med varje länspolismästare om medelsramarna för de kommande tre åren. Den s.k. fördelningsmodellen infördes i samband med att polisen tilldelades ramanslag. Enligt den modellen skulle resurserna i viss utsträckning fördelas om. Någon bestämd tidtabell för den omfördelningen fanns dock inte. I samband med att RPS inledde den nödvändiga saneringen av polisväsendets ekonomi beslutade styrelsen att omfördelningen av medel mellan polismyndigheterna enligt fördelningsmodellen tills vidare inte skulle ske och att principerna för fördelningen skulle ses över. Detta innebar extra problem för de polismyndigheter som skulle ha tillförts resurser. Beslutet fattades dock efter ett nära samråd med alla länspolismästare. När det gäller medelsfördelningen för är denna i huvudsak grundad på den fördelning som gällde förra budgetåret. RPS har dock skjutit till medel till de särskilt utsatta polismyndigheterna, bl.a. Av de ramhöjande medel på som regeringen tillfört polisväsendet har i fått för en satsning på närpolisverksamheten. Det är en större andel än vad som motsvarar polismyndighetens totala andel av resurserna som tilldelas den lokala polisverksamheten. Dessutom har polismyndigheten tillförts ytterligare för att kunna anställa poliser och för att bekämpa mc-brottsligheten. Avslutningsvis vill jag säga att RPS i samråd med länspolismästarna överväger ett förslag till en anpassad modell för fördelning av polismyndigheternas medelsramar. Jag finner därför inte anledning till någon åtgärd från sida.
frs · GL12441 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att lägga fram förslag om en samlad politik för utveckling av Sveriges skärgårdar. En av grunderna för vårt välfärdssamhälle är att människor, oberoende av bostadsort, har rätt till likvärdiga levnadsförhållanden. För att detta skall vara möjligt krävs att samhällets grundläggande välfärdssystem fungerar. De senaste årens sanering av statsfinanserna har varit nödvändig för att långsiktigt rädda välfärdsstaten. Saneringen har kunnat ske under kontrollerade former och därför har en mängd åtgärder kunnat vidtas för att förbättra den regionala utvecklingen. En internationell jämförelse ger också vid handen att ett land som , med en utvecklad välfärdspolitik, har mindre klyftor, t.ex. vad avser inkomster och arbetslöshet, inte bara mellan olika människor, utan även mellan olika regioner, än länder där de marknadsekonomiska krafternas påverkan inte balanserar på detta sätt. Den regionala utjämningspolitiken har fått en betydande förstärkning genom de medel som tillförs genom . För de svenska skärgårdsområdena har detta inneburit bättre ekonomiska förutsättningar än att bedriva utvecklingsarbete. Detta sker främst genom det särskilda strukturfondsprogrammet för mål5b Skärgården, men även inom ramen för gemenskapsinitiativen Interreg IIA och Leader. Arbetet har på ett positivt sätt bidragit till att dels lyfta fram det unika i de svenska skärgårdsområdena och ökat såväl kontakterna som samverkan dem emellan, dels förbättrat möjligheterna till näringslivsutveckling och därmed ökad sysselsättning. Utvecklingen i skärgården har dessutom uppmärksammats i samband med arbete med ett nationellt strategiskt handlingsprogram för skärgården. Arbetet har bedrivits i ett brett samråd med regionala och lokala intressenter. Statlig verksamhet har av tradition utgjort en viktig del av sysselsättningen i vissa skärgårdsområden. Därför kan även relativt små förändringar, t.ex. enskilda myndigheters organisation, få stora negativa effekter lokalt. Detta är bakgrunden till att regeringen uppdragit åt i att finna former för en fortsatt och utvecklad statlig verksamhet i . De beskrivna insatserna utgör viktiga delar av regeringens skärgårdspolitik. I den proposition om regional tillväxt, som regeringen avser att överlämna till , kommer ytterligare en rad åtgärder att redovisas som syftar till att främja utvecklingen i gles- och landsbygd. Även dessa åtgärder kommer att vara av stor betydelse för utvecklingen av Sveriges skärgårdar.
frs · GL12442 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern vilka åtgärder som han avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för de elintensiva företagen och uppfylla sitt "löfte" att industrin inte skall drabbas av regeringens energipolitik. har frågat näringsministern vad han avser att göra för att inte den elintensiva industrins konkurrenskraft skall försämras till följd av regeringens energi- och skattepolitik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågorna. Fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk sänktes till 2,från den nivå som fastställdes , 3,. höjdes energiskatten på elkraft med per kWh. Eftersom det inte tas ut någon energiskatt på elkraft som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet dämpas kostnaderna för den elintensiva industrin. Detta steg i omvandlingen från produktionsskatt på elektrisk kraft till konsumtionsskatt på el härrörde års ekonomiska vårproposition. En beskattning av el som tas ut i produktionsledet kan medföra snedvridningar i elproduktionssystemet. Elproducenternas möjligheter att övervältra skattehöjningar på konsumenterna genom höjda elpriser torde minska i takt med fortsatt integrering av den svenska och nordiska elmarknaden. kan dock snedvridningar vara en realitet. Det skall därför prövas i vilken takt produktionsskatterna skall avskaffas. pågår en genomgripande översyn av energibeskattningen med inriktning på att förslag kan lämnas till . Som redan har nämnts i svar på fråga av ingår i den översynen bl.a. industrins energibeskattning och produktionsskatterna på kärnkraft och vattenkraft. Av särskild vikt är då den elintensiva industrins konkurrensläge. Innan denna översyn är klar och med hänsyn tagen till det offentlig-finansiella utrymmet kan inte något besked om den framtida energibeskattningen lämnas.
frs · GL12443 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag ämnar lägga förslag till ändrad lagreglering som möjliggör att man skall kunna avskilja värnpliktiga och anställda från sin tjänst om de ger uttryck för rasistiska eller främlingsfientliga åsikter. Jag och min företrädare har svarat på liknande frågor tidigare. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar uppfattning att rasism och andra former av främlingsfientlighet är en allvarlig företeelse och därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som är förenliga med vår demokrati och vårt rättsväsende. I fråga om de totalförsvarspliktiga är regelverket redan sådant att det finns goda möjligheter för myndigheterna att agera så att olämpliga totalförsvarspliktiga kan förhindras att fullgöra värnplikt. Frågan kan för övrigt tas upp av den tillsatta . Med anledning av vad som uttalats av försvarsutskottet i frågan (1995/96:FöU1) lämnade regeringen i propositionen (1996/97:4) Totalförsvar i förnyelse (etapp 2) den begärda informationen. (1996/97:FöU1) anförde därvid bl.a. att utskottet ville betona att den arbetsrättsliga lagstiftningen ger vissa möjligheter för en arbetsgivare att vidta åtgärder mot anställda som åsidosätter sina skyldigheter i anställningen. Om ytterligare lagstiftning skulle erfordras, anförde utskottet, borde denna inte bara gälla Försvarsmaktens personal utan alla offentligt anställda. Regeringen har i en skrivelse (1996/97:171) till den 5juni 1997 om åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet bl.a. anfört (s.22) att regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning för att överväga bl.a. frågan om förbud mot att aktivt delta i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. En särskild form av organiserad brottslighet utgörs av sådan spridning av rasistisk propaganda och annan förföljelse som utförs av rasistiska organisationer. Enligt skrivelsen bör nämnda utredning ges i uppdrag att även överväga vissa frågor med anknytning till deras möjligheter att verka. Beredningen av direktiv till utredningen pågår inom .
frs · GL12444 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om miljöministern avser vidta åtgärder som stöd för län för att snabbt komma till rätta med att fisken försvinner i läns kustvatten. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som skall svara på frågan. Enligt uppgifter från yrkes- och fritidsfiskare i har bestånden av många sötvattenfiskar minskat . I anledning härav har genomfört inventeringar av fiskrekryteringen i ett antal områden längs läns kust. Provfiskena har visat att bl.a. en normalt vanlig art som gädda saknas, vilket styrker yrkesfiskets och fritidsfiskets uppgifter. Rekryteringen hos viktiga arter är mycket låg eller t.o.m. nästan obefintlig längs . De minskade bestånden kan bero på två orsaker, nämligen låg yngelproduktion eller hög dödlighet hos små fiskar . En låg yngelproduktion kan orsakas av naturliga förändringar i omgivningen, t.ex. temperatur under vår och försommar. En låg produktion kan även bero på störningar i lek- och uppväxtområden. Hög dödlighet bland unga individer kan orsakas av hög predation av andra fiskar eller t.ex. fågel. I det senare fallet har det starka beståndet av mellanskarv inom framförts som en orsak till att fiskbestånden minskar. Regional eutrofiering kan ha försämrat rekryteringsmiljöerna för fisken. Resultaten av yngelinventeringarna visar således att det finns en regional skada för vissa vanliga arter, främst gädda och abborre. Det har dock varit svårt att fastställa orsakerna till den mycket låga yngelproduktionen. För att klarlägga orsakssambanden krävs därför fördjupade studier och analys. Ett sådant undersökningsprogram planeras inom . Arbetet med att genomföra programmet kan sättas i gång redan nu . Först då sambanden noga klarlagts har vi ett kunskapsunderlag som gör det möjligt att vidta åtgärder, som direkt kan riktas mot de orsaker som förorsakar problemen i fiskbestånden i läns kustvatten.
frs · GL12445 · 1997-12-31 00:00:00 — redogör för friårsförsöket i . har inom ramen för frikommunförsöken infört en friårsvariant. redogör vidare för att 52 ungdomar födda eller senare just nu vikarierar inom ramen för detta friår. Långa perioder av arbetslöshet drabbar den enskilde mycket hårt. De löper större hälsorisker än många andra grupper, de får sämre inkomstutveckling, de förlorar snabbt sin kompetens och löper stor risk att slås ut från arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta krävs omfattande åtgärder för att stoppa denna utveckling så att färre personer drabbas av långa tider utan arbete. Målet är att de arbetslösa skall ha en kompetens och erfarenhet som gör att de ständigt är anställbara och kan konkurrera om de arbetstillfällen som uppstår. Det finns flera möjligheter för arbetslösa att i form av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder komma in på arbetsmarknaden. Det finns starka skäl att ytterligare öka rörligheten på arbetsmarknaden, förbättra matchningen mellan lediga platser och arbetslösa som den samlade arbetskraftens kompetens bör stärkas. Jag kan förstå att vissa människor, av olika skäl och i olika åldrar, kan ha ett behov av att få ett avbrott i sitt yrkesverksamma liv. är ett sådant exempel. frågar mig om jag avser att agera kraftfullt för att många fler kommuner skall kunna införa friår, speciellt nu när blir frizon. Regeringen avser inte att tillåta några nya eller utvidgade försök med friår inom ramen för den planerade försöksverksamheten i . Trelleborgsmodellen är ännu inte utvärderad, men regeringen har bekostat en utvärdering och jag ser fram emot att få se vilka varaktiga resultat detta försök har lett till.