ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12478 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om på vilka grunder jag avser att agera för att stödja förslaget om att EU skall bekosta marknadsföring av kött i tredje land. har inom marknadsordningen för nötkött avsatts medel för marknadsföring av nötkött på EU-marknaden. har extra medel för marknadsföring avsatts på EU-nivå i syfte att motverka minskningen av nötköttskonsumtionen i samband med BSE-krisen . Kommissionen presenterade ett förslag med tre ändringar i de nuvarande reglerna för marknadsföringsstöd. Förordningen skall enligt förslaget baseras på såväl artikel 129a som artikel 43 jämfört med enbart artikel 43 . Detta innebär att får medbeslutanderätt. Förslaget innebär också att ett stöd för information om det nya märkningssystemet för nötkött införs liksom stöd för marknadsföring av nötkött på tredjelandsmarknader. Min grundinställning är att marknadsföring av nötkött och andra produkter är branschens egen angelägenhet. Konsumenterna skall själva få avgöra vilka varor de vill konsumera. Från svensk sida har också framförts en kritisk syn på att använda medel ur EU:s budget för att främja ökad konsumtion. accepterade motvilligt ökade medel för marknadsföring som en liten del i ett stort paket för att lösa de akuta överskottsproblem som uppstod under BSE-krisen. föreligger kommissionens förslag i enlighet med vad jag redovisat. Ordförandeskapet har i ett kompromissförslag föreslagit att kommissionen skall se över stödets omfattning, dvs. om även kött från mjölkrasdjur bör omfattas. Om kommissionens förslag eller kompromissförslaget inte får gehör fortsätter allt som tidigare, dvs. stöd ges enbart för marknadsföring av kött inom EU. Går däremot något av ändringsförslagen igenom blir det möjligt att bevilja stöd för information om köttmärkningssystemet. Den delen av förslaget tycker jag är positiv eftersom den gynnar konsumenterna. Vi är naturligtvis mycket kritiska till stödet för marknadsföring av nötkött i tredjeland men förslaget innebär trots det en förbättring jämfört med det nuvarande systemet.
frs · GL12479 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att medel avsätts till upprustning av så att den kommer i fas med färdigställande. Bakgrunden till frågan är att en upprustning av mellan och är en viktig förutsättning för trafiken på . skall enligt regeringens uppdrag lämna ett förslag till ny stomnätsplan för senast den 6mars 1998. Planen skall sedan fastställas av regeringen. En förutsättning vid upprättandet av stomnätsplanen är genomförandet av , som beräknas vara färdigställd . Som en del i arbetet med att utarbeta ett förslag till stomnätsplan har skickat ut ett preliminärt förslag på remiss. I denna remissutgåva av förslag till ny stomnätsplan framgår att upprustningen av beräknas starta . Då ännu inte till regeringen lämnat något förslag till ny stomnätsplan vill jag inte föregripa framtida ställningstaganden som och regeringen kan komma att göra, bl.a. som en följd av eventuella synpunkter på remissutgåvan.
frs · GL1248 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som innebär att Muskövarvet läggs ned eller läggs i malpåse. Svaret på frågan är att jag inte avser att lägga fram förslag om att lägga ned Muskövarvet eller att lägga det i malpåse. Enligt vad jag inhämtat bereds inte heller några sådana förslag inom Försvarsmakten.
frs · GL12480 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern om hon avser att agera så att EU:s princip om varors fria rörlighet inte inkräktar på, eller prioriteras före, strejkrätten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det förslag från som tar upp i sin fråga syftar inte till att inskränka strejkrätten. Tanken bakom förslaget är att effektivisera de möjligheter kommissionen har att agera mot vissa hinder mot den fria varurörligheten på den inre marknaden. Bakgrunden är den franska statens underlåtenhet att agera mot våldshandlingar och vandalism som riktar sig mot spanska jordbruksprodukter avsedda för den franska marknaden. har i en dom fällt den franska staten för denna underlåtenhet. Kommissionens förslag syftar i första hand till att få en effektivare hantering av frågor som rör grava överträdelser av den fria varurörligheten. Förslaget har emellertid enligt regeringens uppfattning fått en olycklig utformning. Vi har därför i samband med diskussioner om förslaget gjort klart, att inte är berett att medverka till ett förfarande som kan komma att inkräkta på rätten att vidta fackliga stridsåtgärder. Detta är regeringens uppfattning. Den har inte hemlighållits, och jag och andra företrädare för regeringen kommer att framföra uppfattningen i alla EU- och andra sammanhang där det är motiverat.
frs · GL12482 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att svårt cancersjuka kvinnor i skall få en bättre behandling. Bakgrunden till fråga är en uppgift om att kvinnor i inte får medicinen Taxol vid äggstockscancer på grund av att anser att den är för dyr. Som säkert vet är det sjukvårdshuvudmännen som enligt hälso- och sjukvårdslagen har ansvaret för att de som är bosatta inom dess område erbjuds en god hälso- och sjukvård. Kostnadsansvaret för läkemedel i öppenvård ligger också på landstingen. Avsikten med denna förändring var att landstingen skulle disponera resurserna oberoende av vilken typ av behandling som den enskilde var i behov av. En rationellare resursanvändning borde därigenom kunna uppnås. I de fall där det finns ett billigare läkemedel för en viss indikation och som ger samma behandlingsresultat som ett annat dyrare läkemedel är det viktigt att den förskrivande läkaren också känner ansvar för de ekonomiska konsekvenserna av förskrivningen. Avsikten är inte att neka någon en behandling som leder till bättre livskvalitet eller överlevnadsvinst bara för att behandlingen är för dyr. Jag har inhämtat synpunkter från angående taxolbehandling vid äggstockscancer. Ur en strikt vetenskaplig synvinkel anser att Taxol kan bedömas behöva ingå i en optimal behandling av avancerad äggstockscancer där cellgiftsbehandling är indicerad. Vinsterna mot annan terapi är dock enligt verket inte alltid entydigt definierade. Ansvaret för vilken behandlingsmetod som skall användas i det enskilda fallet ligger emellertid alltid på den förskrivande läkaren. Det är således sjukvårdshuvudmännen och ytterst den förskrivande läkaren som har bestämmanderätten i de enskilda fallen, utifrån sitt ansvar att invånarna erbjuds en god vård. Av den anledningen kan varken jag eller regeringen vidta åtgärder i det fall som tar upp.
frs · GL12483 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker ingripa för att godtyckliga regler för de bostadssökande skall ändras så att de blir en del av en social bostadspolitik. Som jag framhöll i ett tidigare frågesvar till är det kommunerna som har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. Nuvarande ordning innebär att fastighetsägarna i kommunen, både de kommunala bostadsföretagen och privata fastighetsägare medverkar så att bostäder kan erbjudas till alla hushåll. Det är angeläget att denna samverkan mellan kommunen och olika fastighetsägare utvecklas i syfte att tillgodose också de ekonomiskt svaga hushållens bostadsbehov. Jag tolkar så att han vill att det skall ställas särskilda krav på de kommunala bostadsföretagen vid upplåtelse av bostäder till hushåll med svag ekonomi. Jag vill emellertid inte förespråka en ordning som i sin förlängning innebär att vi i skulle utveckla särskilda företag som tillhandahåller sociala bostäder för de svagaste i samhället. I sammanhanget vill jag också framhålla att regeringen noga följer utvecklingen inom bostadsförsörjningen, inte minst när det gäller sådana hushåll som själva har svårt att göra sig gällande på bostadsmarknaden.
frs · GL12484 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat kommunikationsministern vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa konsumentens rätt att säga nej till e-postreklam. Frågan knyter an till och rådets direktiv /7/EG om konsumentskydd vid distansavtal. Arbetet inom är så fördelat att har huvudansvaret för genomförandet av detta direktiv. Det är därför jag som skall svara på frågan. tar upp en angelägen fråga. Jag håller med om att det är viktigt att en konsument har rimliga möjligheter att begränsa flödet av oönskad reklam. Direktivet om konsumentskydd vid distansavtal behandlar i artikel 10.2 andra tekniker för distanskommunikation än uppringningsautomater och telefax vilka möjliggör individuell kommunikation. Därvid avses bl.a. e-post. Enligt artikeln får dessa tekniker endast användas om inte konsumenten klart motsatt sig det. Det är alltså inte ett riktigt påstående att direktivet inte skulle reglera datorburen reklam. Direktivet innehåller en tydlig begränsning i användningen av e-postreklam. Hur den aktuella artikeln närmare bör genomföras diskuteras bl.a. i en nordisk samrådsgrupp. Mitt svar på frågan är alltså att saken kommer att behandlas i samband med genomförandet av direktivet om konsumentskydd vid distansavtal.
frs · GL12485 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som innebär att Muskövarvet direkt eller indirekt läggs ned eller läggs i malpåse. Regeringen har lämnat uppdrag till Försvarsmakten mot bakgrund av att Försvarsmakten har anmält att det råder ekonomisk obalans i Försvarsmaktens planering för den resterande totalförsvarsbeslutsperioden. Försvarsmakten fick i uppdrag att redovisa förslag till minskad materielanskaffning som kan göras utan att i ett längre perspektiv äventyra försvarsindustrins möjligheter att bidra till Försvarsmaktens materieltillförsel i ett anpassningsskede. Försvarsmakten skulle beakta de s.k. baskompetenserna som beslutade om totalförsvarsbeslut. Försvarsmakten skulle mot bakgrund av förslaget till minskad materielanskaffning redovisa vilka konsekvenserna blir för svensk försvarsindustri. Försvarsmakten uppdrogs vidare redovisa möjligheterna och konsekvenserna av att i ökad omfattning upphandla materielunderhåll av industrin. Försvarsmakten anger i sitt svar till regeringen bl.a. att infordrade uppgifter är omfattande och kräver ytterligare kontakter mellan berörda myndigheter och industrin. Försvarsmakten har bedömt att en analys av förutsättningarna för den materiella anpassningsförmågan kan genomföras fullt ut och redovisas . Analysen skall också inventera behovet av inhemsk kompetens och kapacitet för att Försvarsmaktens behov av utveckling, anskaffning och vidmakthållande skall tillgodoses genom ett fördjupat utlandssamarbete. Vidare anger Försvarsmakten att man kommer, i samverkan med , att utreda möjligheterna till en annan fördelning av materielunderhållet mellan industrin respektive Försvarsmakten. Syftet med utredningen är att se om en annan fördelning kan bidra till att kompetensen kan bibehållas vid tillverkande industri samt vilka rationaliseringsvinster som finns att hämta. Jag vill inte föregripa resultatet av Försvarsmaktens pågående arbete.
frs · GL12486 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister vad regeringen avser göra för att SIF:s policy om elöverkänslighet skall kunna användas i det dagliga livet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. () anför i sin skrift - SIF:s policy vid elöverkänslighet - att elöverkänslighet är ett växande problem på arbetsplatserna. Förbundet skriver vidare att eftersom forskarna inte är eniga kan SIF inte juridiskt driva ärenden om elöverkänslighet som arbetsskada med någon utsikt till framgång. Det är väsentligt att verksamheten inom elsäkerhetsområdet bedrivs på ett sådant sätt att skador av elektrisk orsak på person och egendom kan förebyggas. pågår både i och utomlands en omfattande forskning för att utröna om exponering för elektriska och magnetiska fält medför någon skadlig påverkan på människor och djur. De redovisade resultaten är ofta motsägande. Exempelvis har utvärderat (SoS rapport 1995:1) den kunskap som finns om hälsoeffekter av elektriska och magnetiska fält upp till 400kHz. Utvärderingen visar sammanfattningsvis att det inte finns något övertygande stöd för ett samband mellan elektriska och magnetiska fält och hälsoeffekter. understryker dock att de elöverkänsligas symtom måste tas på allvar. De fem centrala myndigheterna Arbetarskyddsstyrelsen, , , och har sagt sig vara eniga om att de forskningsresultat som presenterats inte motiverar eller ger underlag för några gränsvärden för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Myndigheterna rekommenderar en försiktighetsprincip som baseras främst på att cancerrisker inte kan uteslutas. Försiktighetsprincipen innebär att man bör sträva efter att minska fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön förutsatt att åtgärder kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt. När det gäller nya elanläggningar, apparater och byggnader bör man redan vid planeringen sträva efter att utforma och placera dessa så att exponering begränsas. I elsäkerhetsverksamheten ingår informationsinsatser och upplysningsarbete både till en bredare allmänhet och till fackmän. En hög servicenivå bör hållas och därvid bör den nya informationstekniken utnyttjas för att öka tillgängligheten till myndighetens verksamhet. Regeringen har givit i uppdrag att kartlägga och utvärdera forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Uppdraget skall redovisas . Vidare arbetar på uppdrag av regeringen bl.a. med att undersöka vilka tekniska åtgärder som kan vidtas för att minska de elektriska och magnetiska fälten inomhus. Regeringen tar frågor rörande eventuella hälsoeffekter av exponering för elektriska och magnetiska fält på stort allvar och följer noga utvecklingen på området.
frs · GL12488 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att undvika onödig inställelse och onödigt långa resor i samband med ärenden som handläggs av . Frågan är ställd mot bakgrund av att den 1oktober 1997 tog över ansvaret från polisen för att ta emot och utreda ansökningar om uppehållstillstånd, resedokument och främlingspass. utfärdar också bevis om uppehållstillstånd liksom resedokument och främlingspass. En effekt av förändringen har blivit att denna service kan lämnas på färre ställen i landet, eftersom inte har lika många lokalkontor som polisen. nämner som exempel att en person som är bosatt i norra måste resa till för att kunna personligen besöka . Den förändring som hänvisar till, ingår som ett led i regeringens strävan att modernisera hanteringen av invandringsfrågor. En grundläggande princip har därvid varit att i största möjliga utsträckning föra över handläggningen av ärenden, som rör utlänningars rätt att vistas i , till . Jag konstaterar med tillfredsställelse att ser positivt på denna förändring. Det stämmer att inte har ett så stort nät av kontor som polisen, även om har sammanlagt 18 tillståndsenheter runt om i landet. Ytterligare en plats kommer att få en sådan enhet, nämligen . I exemplet som nämnt innebär detta en stor förbättring. Ansökningar om uppehållstillstånd kan även lämnas in till andra enheter inom , t.ex. mottagningsenheter. Dessa enheter kan, på samma sätt som tillståndsenheterna, utfärda bevis om uppehållstillstånd. Enligt uppgift från kommer man att efter den första infasningsperioden som är till ända inleda ett arbete med att utveckla verksamheten. En fråga som uppmärksammas är hur man skall kunna undvika att människor måste resa långa sträckor för att få sina ärenden behandlade. Det finns en rad möjligheter att åstadkomma sådana förbättringar bl.a. genom att, som föreslår, samarbeta med andra myndigheter och att undersöka möjligheterna att i högre grad tillämpa ett skriftligt förfarande. Jag kan således svara , att åtgärder av det slag han efterlyser redan förbereds av .
frs · GL12489 · 1997-12-31 00:00:00 — Elisebeht har frågat mig om regeringen har för avsikt att i FN ta upp frågan om FN:s hållning till det schweiziska heroinförsöket i syfte att återföra FN till sin tidigare mer restriktiva hållning. Bakgrunden till Elisebeht fråga är att den nya direktören för FN:s narkotikakontrollprogram (UNDCP), , gjort ett besök i för att bl.a. studera heroinförsöken. I samband med besöket gjorde direktör vissa uttalanden som uppmärksammats av medierna. Av det officiella pressmeddelandet som FN sänt ut framgår att vad han avsåg med sina uttalanden var att poängtera att heroinförsöket inte har som syfte att legalisera narkotikan. Han uppmanade också de schweiziska myndigheterna att mer tydligt deklarera att de inte har någon intention att vare sig direkt eller indirekt anta en politik som innebär legalisering av narkotika eller att utöka försöket till ett större antal heroinmissbrukare. noterade också att resultaten av heroinförskrivningsförsöket måste ses i sitt sammanhang där de federala myndigheterna satsat anmärkningsvärda resurser på kampen mot narkotikahandel och missbruk. Denna satsning omfattar ca . I detta sammanhang påpekade han att heroinförsöket endast omfattar av de narkotikamissbrukare som är under medicinsk behandling. Både Arlacchi och de schweiziska myndigheterna betonade att heroinförsöket är så speciellt anpassat till schweiziska förhållanden att experimentet inte är möjligt att exportera till andra länder. Slutligen fastslog Arlacchi också att FN:s narkotikakonventioner inte förbjuder användningen av narkotika för medicinskt och vetenskapligt bruk, under förutsättningen av mycket strikt kontroll. Även om jag inte bedömer att UNDCP:s direktör frångått FN:s narkotikapolitik, utifrån vad som sägs i pressmeddelandet, är det olyckligt att dessa uttalanden tolkats som ett stöd för de schweiziska heroinförsöken. Jag kommer givetvis att följa den fortsatta diskussionen noga och kommer även fortsättningsvis att, både inom och utom FN, motarbeta eventuella förslag till uppmjukning av FN:s restriktiva narkotikapolitik.
frs · GL1249 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser göra för att få ett EU-organ placerat i . konstaterar att s.k. decentraliserade organ från kommissionen finns i de flesta medlemsländer i EU och anger miljöbyrån i som ett exempel. Ett sådant organ skulle, enligt , förutom att skapa arbetstillfällen också bättre förankra EU hos svenska folket. Regeringen fäster stor vikt vid att kommer i fråga då beslut om utplacering av nya EU-organ fattas. Frågan bereds i , med sikte på att utforma en aktiv svensk strategi. Avsikten är att fastställa dels om det finns sakligt behov av att införa ny myndighet på ett visst område, dels vilken myndighetstyp som är av störst intresse för , dels vilka effekter en lokalisering till av olika slag av myndigheter får för bl.a. sysselsättning och förankring av EU hos svenska folket. Ett långsiktigt synsätt bör styra det svenska agerandet. Statskontoret har på uppdrag av regeringen gjort en omfattande utredning av statsförvaltningens samverkan med fristående EU-organ. Resultatet av utredningen har presenterats i rapporten - effektiviserar EU och ökar det nationella inflytandet (1997:21). Rapporten innehåller intressanta överväganden, som regeringen nu skall se närmare på. Det huvudsakliga skälet till att är ett av de få medlemsländer som inte har något EU-organ är att de flesta av dessa organ tillskapades innan blev medlem i EU. har beslut om inrättande och placering av två organ fattats; en växtsortsmyndighet i i och ett observatorium mot rasism och främlingsfientlighet i . Det var inte aktuellt för att erbjuda sig att bli säte för något av dessa organ.
frs · GL12491 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om det är regeringens ståndpunkt att en förhandlingsöverenskommelse försvåras av att regeringens motpart söker stöd för sin uppfattning i svensk och internationell lag. Frågan har överlämnats till mig. I inledningen till sin fråga hänvisar till att begärt rättsprövning av regeringens beslut att stänga reaktorn samt till att inför den europeiska kommissionen hävdat att beslutet strider mot . hänvisar vidare till referat av uttalanden som jag gjort i samband med att dessa åtgärder offentliggjorts. Han rubricerar vidare mina uttalanden enligt referaten som hotfulla och obegripliga. Jag beklagar djupt att och Kraft inte accepterar lagligheten av beslutet om stängning av enligt de av beslutade riktlinjerna för energipolitiken. Lagen om kärnkraftens avveckling är mycket noggrant juridiskt prövad. Mitt påpekande att bolagens åtgärder knappast underlättar möjligheterna att nå en frivillig uppgörelse mellan staten och skall naturligtvis inte uppfattas som något hot från min sida. Såväl jag själv som regeringen strävar efter att nå en frivillig överenskommelse med på rimliga villkor. Det är dock naturligt att det kan vara svårare för två parter att komma överens om de är inbegripna i juridiska processer. Det tror jag kan hålla med om.
frs · GL12492 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag till skriftliga riktlinjer för utövandet av ägandet i statligt ägda företag. Regeringen förvaltar med stöd av 9kap. 8§ regeringsformen de statligt ägda bolagen. På regeringens förslag beslöt 1996 om riktlinjer för förvaltningen av det statliga företagsägandet (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). revisorer har i rapporten 1997:2 Statens roll som ägare av bolag behandlat vissa frågor kring förvaltningen av de statligt ägda bolagen. I remissyttrandet från på rapporten daterat den 10februari konstateras bl.a. att arbete pågår i med uppgift att skapa en mer effektiv, enhetlig, samordnad och aktiv förvaltning av statens företagsägande. För internt bruk har en ägarhandbok utarbetats för där riktlinjer för hanteringen av vissa frågor angivits. Bl.a. berörs styrelsens arbete och sammansättning, sätt att kommunicera med ägaren och frågan om dokumentation av ställningstaganden på bolagsstämmor i aktiebolag där staten äger aktier. Regeringen har även fattat beslut om riktlinjer rörande anställningsvillkoren för personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga bolag. De nämnda åtgärderna är genomförda i linje med de bedömningar som gjordes av KU i det av nämnda betänkandet (bet. 1994/95:KU30). Till vill jag dessutom betona att förvaltningen av de statliga bolagen i sker effektivt och enligt givna riktlinjer. Regeringens redovisning till sker bl.a. genom den årliga skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande, den senaste med nr 1997/98:20. Denna skrivelse innehåller bl.a. en redovisning om bolagens verksamhet och resultat samt en överblick av den statliga förvaltningen av ägandet fördelat på departement.
frs · GL12493 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med telefonbyråkratin inom . Bakgrunden till frågan är att medborgare i blivit omkopplade mellan olika enheter inom när dessa framfört synpunkter på skötseln av vägnätet. Skötseln av statens vägar utförs av olika entreprenörer, antingen privata företag eller av . För att inte medborgarna skall behöva hålla ordning på vilken entreprenör som sköter respektive driftområde har inrättat en särskild trafikantinformationscentral i varje region dit medborgarna kan ringa och framföra sina synpunkter. Från denna central sker ingen vidarekoppling till andra enheter i utan centralen ansvarar för alla erforderliga vidare kontakter. För att möjliggöra att akut information om förhållanden på vägnätet skulle kunna nå respektive driftentreprenör direkt, annonseras och informeras hushållen i respektive driftområde också om vem som sköter respektive område. Det som uppenbarligen hänt i det fall som Egervärn tagit som exempel är att samtalet ursprungligen riktats till i stället för trafikantinformationscentralen. För att undvika att så sker kan förtydliga vilket telefonnummer som man skall ringa när man har synpunkter på skötseln av vägnätet. kan också hjälpa medborgarna till rätta genom att hänvisa till dessa trafikantinformationscentraler. Jag har redan påtalat detta behov av förtydligande för .