ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12187 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder i avsikt att riksdagsbeslutet fullföljs i avsikt att upprätthålla starka regionalpolitiska fästen ute i det nya länet och att med detta medverka till en positiv och dynamisk utveckling för hela den nya regionen. Det är absolut nödvändigt att uppnå en balans i regionen och att hela länet utvecklas på ett positivt sätt. De uttalanden som regeringen har gjort i propositionen om länsindelningen i m.m. om lokalisering och dimensionering av den regionala förvaltningen i det nya länet ger uttryck för detta. Det är också dessa övergripande strävanden som präglat det förberedelsearbete som vidtagits på bred front för att organisera det nya länet. för bildandet av en ny länsstyrelse i har tydligt tagit till vara möjligheterna till nytänkande i organisationsstrukturen när det gäller att organisera den nya verksamhet med hänsyn till såväl förhållandena i länet som kravet på en effektiv förvaltning. Min bedömning är att kommittén har lyckats väl i uppgiften att regionalt fördela den nya uppgifter inom det nya länet. har uppmärksammat den avvikelse från det ursprungliga lokaliseringsförslaget som föreligger vad avser lokalisering av skattemyndighetens ledning i det nya länet. I budgetpropositionen har regeringen dock framhållit sin avsikt att uppdra åt att lokalisera verksamheten på sådant sätt att man uppnår minst motsvarande effekt på sysselsättningen i som en förläggning av myndighetens ledning dit hade medfört. Det innebär att en godtagbar inomregional balans kan åstadkommas genom att man inom skatteförvaltningen lokaliserar annan verksamhet till . Lokaliseringen av den förvaltningsenhet som skall svara för regionfullmäktiges funktioner tas också upp i frågan. Detta är självfallet ett ansvar för det regionala självstyrelseorganet. Regional balans har varit en utgångspunkt i den övergripande vision för som Väststyrelsen, styrgrupper och partiorganisationer har arbetat fram i samband med organisationsdiskussioner. Av ställningstagandena framgår att det nya sammanläggningsdelegerade, som skall företräda den nya regionen innan det nyvalda regionfullmäktige tillträder, kommer att ha sitt kansli lokaliserat till . Regionfullmäktige kommer att ha sitt säte och sitt kansli i Vänsersborg. i likhet med ursprungliga riktlinjer för lokalisering i det nya länet. Arbetet får sammantaget anses ligga väl i linje med de utgångspunkter som förutsatts vara vägledande beträffande lokaliseringen av offentlig verksamhet i det nya länet. Regeringen avser inte att nu vidta några särskilda åtgärder i det här avseendet. Jag kommer dock att noga följa utvecklingen vad gäller verksamhetslokaliseringen i det nya länet.
frs · GL12188 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med bl.a. landstingens brister i PBU-verksamheten. Först vill jag säga att jag delar syn på hur viktigt föräldraskapet är. Föräldrarna är i allmänhet de viktigaste personerna i barnens liv. De flesta föräldrar är kompetenta och klarar av sitt föräldraskap väl. Ändå behöver de flesta föräldrar tid för sitt föräldraskap, förebilder och ett nätverk för att kunna prata med andra om barn. är ett tecken på hur viktig vi tycker att barn-föräldrarelationen är. Utredningen ger en stark signal till landsting, kommuner och andra som har kontakt med barn och föräldrar att det är viktigt att satsa på barnens situation. Utredningen har föreslagit en tydlig ansvarsfördelning för föräldrastödet och föräldrautbildningen. Utredningen har också beskrivit metoder för det praktiska arbetet som bygger på verkliga erfarenheter. Detta är viktiga steg för att föra verksamheten framåt. Utredningen har däremot inte föreslagit någon lagstiftning för att reglera landstingens och kommunernas verksamhet på området. Skälet till detta är givetvis att verksamheter av detta slag bör växa fram underifrån utifrån lokala förutsättningar och behov. Fördelning av resurser i landsting måste också göras efter lokala beslut fattade i demokratisk ordning. Detta gäller också den psykiska barn- och ungdomsverksamheten. Den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten behandlas i en särskild utredning, , som beräknas lämna sitt betänkande . Jag vill betona hur viktigt det är att de generella barnverksamheterna - barnomsorg, skola och liknande - fungerar väl för de barn som har eller riskerar att få problem. De nedskärningar som exempelvis varit av skolans resurser för elevvård oroar mig. Jag är för min del övertygad om att lokala politiker från alla partier vill värna om barnens bästa. Jag har också förståelse för att de ställs inför svåra prioriteringar. Inte minst har det varit så som har varit. har många landsting och kommuner ekonomiska bekymmer. Det är mot denna bakgrund som regeringen beslutat ställa ytterligare resurser till landstingens och kommunernas förfogande för att i första hand förstärka vård, omsorg och skola. Detta bör möjliggöra för landstingen att förstärka resurserna för psykisk barn- och ungdomsvård.
frs · GL12189 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till länsvisa miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) med anledning av beslutet att påbörja kärnkraftsavvecklingen . betonar särskilt behovet av att göra detta för då länet ligger i en utsatt region när det gäller nedfall av försurande ämnen. Jag vill börja med att hänvisa till regeringens förslag till ett nytt energipolitiskt program för omställning av energisystemet som har beslutat om (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmet omfattar åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning och öka tillförseln av el och värme från förnyelsebara energikällor. En minskad elanvändning och ett minskat effektuttag är viktiga förutsättningar för att kompensera bortfallet av elproduktion i när den andra reaktorn stängs . Regeringens målsättning är att merparten av bortfallet skall kompenseras genom minskad elanvändning och ny elproduktion från förnyelsebara energikällor så att användningen av fossila bränslen även i fortsättningen kan hållas på en låg nivå. Enligt bedömning, rapport 4786 mot minskad klimatpåverkan, kommer avvecklingen inte att leda till ökad användning av fossila bränslen för elproduktion. I stället blir det en minskning av elanvändning genom att elvärmen substitueras och övrig elanvändning effektiviseras. När det gäller länens möjligheter att göra strategiska miljöbedömningar, vilket är MKB på en mer övergripande nivå, har regeringen i sin skrivelse 1997/98:13 om ekologisk hållbarhet tagit upp frågan om regionala miljö- och hushållningsprogram. Inom samhällsplaneringen för ekologisk hållbar utveckling bevakar länsstyrelserna att de nationella miljömålen får genomslag i planeringen och att statlig sektorsplanering inom olika områden ges en regional anpassning och samordnas i hållbar riktning. Regeringen föreslår i sin skrivelse att , och efter samråd med länsstyrelserna, och berörda sektorsmyndigheter utarbetar en översikt över områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Eftersom länsstyrelserna härigenom ges möjligheten att utarbeta regionala miljöanalyser avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL1219 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig vilka lagstiftnings- eller andra åtgärder jag vill föreslå för att förhindra diskriminering på bostadsmarknaden. Som jag framhöll i ett tidigare frågesvar den 12september är det kommunerna som har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. Varje kommun avgör efter sina förutsättningar hur den skall fullgöra de skyldigheter mot medborgarna som följer av bl.a. kommunallagen och socialtjänstlagen. Särskild lagstiftning bör tillgripas bara om dessa lagar inte ger kommunerna rätt att vidta de åtgärder som man anser nödvändiga. En parlamentariskt sammansatt utredning har särskilt övervägt om ytterligare lagstiftningsåtgärder behövs inom området. Under en i det närmaste total enighet - bara företrädaren för Per eget parti ställde sig utanför - har utredningen funnit att något sådant behov inte finns och att en ny lagstiftning om förmedlingsrätt skulle försvaga kommunernas möjligheter att nå samförstånd och samverkan med fastighetsägarna. I denna del delar jag utredningens slutsatser. Också en övervägande majoritet av remissinstanserna instämmer i att det inte nu bör införas någon lag om förmedlingsrätt - inte minst samtliga kommuner som yttrat sig. Regeringen följer noga utvecklingen inom bostadsförsörjningen. Skulle erfarenheterna visa att kommunerna inte når fram till frivilliga överenskommelser som säkrar en godtagbar bostadsförsörjning också för dem som har svårt att göra sig gällande på bostadsmarknaden, vill jag inte utesluta att lagstiftningsfrågan på nytt aktualiseras. Även i denna del har jag stöd av den parlamentariskt sammansatta utredningen.
frs · GL12190 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om det är regeringens avsikt att fullfölja den nuvarande skattepolitiken och energipolitiken som driver den elintensiva industrin ut ur . Frågan är ställd bl.a. mot bakgrund av att ett företag, , enligt beslutat att bygga ut sin kloratproduktion i i stället för i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk sänks till 2,från den nivå som fastställdes , 3,. föreslogs att energiskatten på elkraft höjs med per kWh. Eftersom det inte tas ut någon energiskatt på elkraft som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet dämpas kostnaderna för den elintensiva industrin. har beslutat i enlighet med propositionen och förändringarna träder i kraft nu . pågår en genomgripande översyn av energibeskattningen med inriktning på att förslag kan lämnas till . I den översynen ingår bl.a. industrins energibeskattning och produktionsskatterna på kärnkraft och vattenkraft. Av särskild vikt är då den elintensiva industrins konkurrensläge. Innan denna översyn är klar kan inte något besked om den framtida energibeskattningen för tillverkningsindustrin lämnas.
frs · GL12191 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att företagen skall få sina varumärken skyddade inom en rimlig tid. Regeringen kommer att tilldela PRV extra medel för bl.a. dubbelbemanning och utbildning. Detta för att produktionen skall hålla en hög kvalitet och för att handläggningstiderna skall kunna hållas korta även som flytten sker. I stort sett hela avdelningens personal kommer att bytas ut. En ny avdelningschef från orten har redan rekryterats och verket har för övrigt haft över 800 sökande i en första rekryteringsomgång. Man har alltså inga problem att få tag på kompetent arbetskraft. har verket rekryterat 45 personer och hela avdelningens tjänster på ca 74 personer beräknas ha tillträtt . Med ny kompetent personal och med användning av modern informationsteknik finns goda förutsättningar för att verksamheten kan bli effektivare än förut. Efter det att utlokaliseringen är fullständigt genomförd har regeringen därför som mål att ställa högre servicekrav på verksamheten än vad som gällt tidigare.
frs · GL12193 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta sådana åtgärder att de företag som omfattas av en rekonstruktion får på sig att betala en skatteskuld. I en företagsrekonstruktion kan ingå flera slags åtgärder för att företaget skall kunna komma ur sin ekonomiska kris. Inte sällan förutsätter rekonstruktionen att borgenärerna helt eller delvis efterger sina fordringar, varvid bestämmelserna om ackord i lagen om företagsrekonstruktion blir tillämpliga. I enstaka fall kan det vara tillräckligt att företaget får möjlighet att senarelägga betalningarna. Även det kan ges formen av ett ackord, ett s.k. moratorieackord. Några särskilda tidsgränser gäller inte för betalningen enligt en ackordsuppgörelse. Vid ackord i fråga om skatter och avgifter företräds staten av skattemyndigheten. En annan väg än att tillämpa ackordsbestämmelserna är att kronofogdemyndigheten medger uppskov med betalningen enligt bestämmelserna i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (indrivningslagen). Det kan vara en naturlig lösning om rekonstruktionen inte bedöms kräva eftergift av någon del i fordringarna. Enligt indrivningslagen får uppskov som inte förenas med villkor om avbetalning beviljas än bara om det finns synnerliga skäl. För avbetalningsplaner ställer lagen inte upp någon tidsgräns. Däremot har i ett riktlinjedokument angett att skulden som regel skall betalas . Uppskov med betalningen som en del i rekonstruktionsplanen har bara blivit aktuellt i ett fåtal fall. Om det i övrigt finns förutsättningar för att rekonstruktionen skall lyckas, men uppskov med betalningen behövs än vad som vanligen medges, finns som har framgått inget lagligt hinder mot att gå med på det. riktlinjer hindrar inte heller att man tar sådana hänsyn. Jag anser mot bakgrund av vad som har sagts inte att någon åtgärd från min sida är påkallad.
frs · GL12194 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att undanröja de bestämmelser om rätt för en biologisk förälder, som utgör en fara för sitt barn, att av tingsrätt bli delgiven handlingar i ett mål som rör överflyttning av vårdnaden till familjehem eller ett mål som rör adoption av barnet. Jag håller med om att detta är ett känsligt problem, som dock är mycket komplicerat och i första hand avser processrättslig lagstiftning. föreslår i sitt betänkande Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116) att lagen om vård av unga (LVU) ses över i syfte att stärka barnperspektivet men också för att utforma en modell för varaktighet i de fall familjehemsplaceringar blir långvariga. Betänkandet är föremål för remissbehandling och kommer därefter att beredas inom .
frs · GL12195 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att besluta om förordningen som reglerar investeringsstödet till bl.a. biobränslebaserad kraftvärme. Investeringsstödet till biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft räknas som statsstöd. Regeringen kan därför inte besluta om förordningen förrän EG:s konkurrensdirektorat godkänt stödet. Konkurrensdirektoratet har meddelat att stödet kommer att godkännas under vissa villkor. Regeringen kommer att besluta om förordningen . Den avses träda i kraft .
frs · GL12196 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att låta substitutionsprincipen slå igenom i i synnerhet och alla myndigheter och departement i allmänhet. Till att börja med vill jag understryka att substitutionsprincipen, som är formulerad i 5 § lagen (1985:426) om kemiska produkter, har en grundläggande betydelse i svensk kemikaliepolitik. Den skall tillämpas av alla, från den enskilde konsumenten till det stora företaget. Dessutom skall den användas vid tillståndsprövning och tillsyn enligt kemikalielagstiftningen. Jag kan inte uttala mig om de bedömningar som gjorts i fråga om val av vägbeläggning vid . Det är tillsynsmyndighetens sak att avgöra om lagen tillämpats på ett riktigt sätt i det aktuella fallet. Vad beträffar myndigheter och departement är det naturligtvis viktigt att de verkligen tillämpar substitutionsprincipen såväl i sin myndighetsutövning, t.ex. vid tillsyn och tillståndsprövning, som i sin interna verksamhet. Vissa myndigheter är exempelvis stora inköpare, och skall som sådana undvika produkter som kan ersättas med mindre farliga. Tillämpningen av substitutionsprincipen ingår i den utveckling av myndigheternas miljöledningssystem som regeringen påbörjat och som i en första fas omfattar 25 myndigheter.
frs · GL12197 · 1997-12-31 00:00:00 — har, med anledning av svar på en fråga som EU-parlamentarikern ställde i parlamentet, frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att på bästa sätt ta till vara det tillfälle som finns för att påverka EU:s lagstiftning på kemikalieområdet. Medlemskapet i EU innebär att deltar vid utvecklingen av EU:s lagstiftning. Det innebär att svenska myndigheter när som helst kan uppmärksamma kommissionen och andra EU-organ på brister i lagstiftningen. Denna möjlighet utnyttjar svenska myndigheter ofta, inte minst när de anser att EU-lagstiftningen på kemikalieområdet är otillräcklig för att skydda hälsa och miljö. Inom ramen för EU:s utvärdering av existerande kemiska ämnen pågår en bedömning av akrylamids egenskaper och vilka risker som kan uppstå vid dess användning. har redan genom Kemikalieinspektionen påpekat att den typ av användning som var aktuell vid tunnelbygget i saknades i underlaget för bedömningen. Utvärderingen inom EU kommer att leda till beslut om eventuell begränsning av användningen av akrylamid som syftar till att minska de skadliga effekterna på hälsa och miljö. Det är regeringens avsikt att verka för att användningen av akrylamid begränsas. Om de pågående utredningarna visar att det finns brister i den svenska lagstiftningen och/eller i EU-regleringen kommer regeringen att aktivt verka för att den skärps på nödvändiga punkter.
frs · GL1220 · 1997-12-31 00:00:00 — De stora utbildningssatsningarna inom och den högre utbildningen innebär att kraven på ökat kraftigt . Antalet ärenden har ökat med över 80000 i och med . CSN:s målsättning är att ett ärende inte skall ha längre handläggningstid än och att man skall klara av alla telefonförfrågningar. Dessa mål har i stort uppfyllts även denna höst. CSN har trots extrainsatser haft vissa problem på grund av den stora mängden ansökningar vid terminsstarten denna höst vilket gjort att handläggningstiden i vissa fall förlängts. Den nya gruppen studerande inom är ofta i stort behov av personlig rådgivning vilket tar stora resurser i anspråk. Det kan också tilläggas att bl.a. arbetsförmedlingar och arbetslöshetskassor, trots stora insatser, inte alltid fått informationsöverföringen att fungera. Den första utbetalningen till dem som påbörjade studierna skedde den 25 eller . CSN:s ambition är att alla, under förutsättning att ansökan är fullständig, skall kunna få ett beslut . Enligt CSN är det bara i undantagsfall som de studerande inte fått beslut och utbetalning i rätt tid. Det är glädjande att fallit så väl ut. Regeringen har innevarande år tilldelat CSN extra resurser för att klara hanteringen av ansökningar om studiestöd inom . I budgetpropositionen (1997/98:1) föreslås fortsatta resurser för detta ändamål. CSN ser nu över rutinerna för att ytterligare förbättra servicen och förkorta handläggningstiderna. Många av de problem som uppstått beror på svårigheter med ny teknik och nytt regelverk och har i stort sett avhjälpts. följer noga frågan och om ytterligare resurser behövs kommer detta självfallet att övervägas.
frs · GL12203 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att en lagändring kommer till stånd och att dispensförfarandet kan undanröjas vad avser frysbevarade befruktade ägg. Avsikten är att ett förslag i denna fråga skall föreläggas .
frs · GL12204 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av trafiken med flygplan som har uran som balansvikter. har med flygplanstillverkaren undersökt säkerhetsaspekterna av urananvändning som balansvikter i höjd- och sidoroder. SSI, , har verifierat uppgifterna. Uran användes vid tillverkning av flygplan därför att det hade mycket hög specifik vikt samt var billigt. används tungsten av kostnads- och tillgänglighetsskäl. bedöms ca 250 plan fortfarande vara utrustade med uran. Det uran som används är s.k. utarmat uran vilket blir över när uran-235 raffineras ur naturligt uran. Det finns inga risker med detta uran, vare sig från säkerhets- eller hälsosynpunkt, även om ett flygplan innehållande uran skulle haverera. Baserat på företagen undersökning anser , vars uppfattning jag delar, att det inte finns någon säkerhetsmässig anledning att vidta några åtgärder i frågan.
frs · GL12205 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder socialministern avser vidta för att kommunernas arbete med skall öka. Frågan har överlämnats till mig. Genom att ratificera har förbundit sig att garantera att barn och ungdomar i har de rättigheter som anges i konventionen. I åtagandet ingår givetvis också att sprida information till allmänheten om innehållet i konventionen. är den myndighet som har ansvar för att uppmärksamma att lagar och andra författningar och praxis stämmer överens med våra åtaganden enligt . har BO även regeringens uppdrag att ansvara för informationen om . I den enkät som BO genomfört framkommer mycket tydligt att kommunerna har stora behov av att få vägledning i att tillämpa . Så många som fyra av fem kommuner uppger att de vill ha mer information och kunskap om hur man tillämpar . BO har haft ett särskilt uppdrag att utarbeta en informationsskrift om hur kommunerna kan arbeta med att integrera i sin verksamhet. Materialet Ett steg framåt för - en i kommuner och landsting har överlämnats till mig. Jag ser den som ett mycket värdefullt instrument i den process som är nödvändig för att kunna integrera intentioner i det vardagliga arbetet ute i kommuner och landsting. Regeringen har beslutat att använda ur Allmänna arvsfonden för insatser som syftar till att öka kännedomen om i landet. får dessa arvsfondsmedel användas av olika frivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Satsningen bygger på ett samarbete mellan frivilligorganisationerna och BO. Jag ser fram emot att kunna fatta beslut om stöd till de första av många intressanta projekt. När den här satsningen är över är målet att varje kommun skall ha kommit ett steg längre på vägen att arbeta i anda. Den statliga utredningen, , har haft till uppgift att göra en bred översyn över hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sig till bestämmelser. Kommitténs betänkande, Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116), är ute på bred remiss till 155 instanser. Remisstiden går ut den 20januari 1998. Därefter vidtar beredningsarbetet inom . Jag ser som ett levande instrument och ett verktyg för att förändra barns situation. Jag har stora förhoppningar att det arbete som pågår och som kommer att påbörjas skall leda utvecklingen framåt.
frs · GL12206 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för ett juridiskt klargörande av vad som omfattas inom begreppet pornografi. Ordet pornografi är värdeladdat och kan betyda olika saker för olika människor. Rättsligt sett har dock begreppet pornografi - i vart fall när det gäller svensk straff- och statsrätt - en viss given betydelse. Begreppet pornografi förekommer bl.a. i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen, och ordningslagen (1993:1617). Avsikten har genomgående varit att betydelsen skall vara densamma, nämligen bilder eller föreställningar som på ett ohöljt och utmanande sätt återger sexuella situationer eller händelseförlopp i syfte att påverka betraktaren sexuellt. En bild är exempelvis inte pornografisk om den har ett vetenskapligt, undervisande eller konstnärligt ändamål. I rättstillämpningen har pornografibegreppet inte vållat några särskilda svårigheter. I den lagrådsremiss som bl.a. behandlar barnpornografifrågan och som har granskats av Lagrådet, betonar regeringen att den utvidgade kriminaliseringen när det gäller barnpornografiska bilder inte innebär någon ändring av vad som skall anses som pornografi i mening. Det bör påpekas att ordet pornografi inte har någon rättslig betydelse när det gäller våldspornografi. Den sortens skildringar i bild eller film m.m. är straffbelagda som olaga våldsskildring (7 kap. 4 § 13 tryckfrihetsförordningen respektive 16 kap. 10 b § ). Jag kan bara uttala mig om det som faller inom mitt ansvarsområde inom regeringen. På det området ser jag emellertid inget behov av något ytterligare klargörande av pornografibegreppets rättsliga innebörd.