ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL1288 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som ger även hushållen och småföretagen fördelar av den omreglerade elmarknaden. Ett centralt mål för omregleringen av elmarknaden var och är att stärka konsumenternas ställning på marknaden. Reformen ger konsumenterna möjligheter att fritt välja leverantör av el vilket förväntas leda till en ökad pris- och kostnadspress inom elförsörjningen. beslutade på regeringens förslag att i ellagen föreskriva ett takpris på 2500kr för mätutrustningen och installationen (prop. 1996/97:85, bet. 1996/97:NU11, rskr. 1996/97:266). Takpriset motiverades med att öka möjligheterna för konsumenterna med liten elförbrukning att delta i handeln med el. Vi kan nu se att takpriset har öppnat elmarknaden för många elvärmekunder. Bl.a. finns det elleverantörer som i en del av sina försäljningserbjudanden åtar sig att betala den nya elmätaren. Det finns starka skäl att hålla kvar kravet på timvis mätning. De nya mätarna skapar nya möjligheter för en effektiv kommunikation mellan konsumenterna och elleverantören. Bl.a. kan kunderna få en regelbunden information om sin elanvändning som underlättar hushållningen med elektricitet och en effektiv elanvändning. Det leder till ett effektivt utnyttjande av elsystemet. En effektiv användning av energi är en förutsättning för ett ekologiskt uthålligt energisystem. Dessa fördelar uppnås knappast i ett system med schablonavräkning, som är det alternativ till den timvisa mätningen som förts fram från vissa håll. Det sker nu en snabb utveckling av tekniken för både mätning och kommunikation av mätinformation. Kostnaderna för timregistrerande mätutrustning har sjunkit . Allt talar för att denna utveckling fortsätter som en följd av bl.a. längre tillverkningsserier och ökade försäljningsvolymer. Det finns också nätföretag som har beslutat att installera nya timregistrerande mätare hos alla sina elkunder. Ett exempel är som i ett pilotprojekt inom under det närmaste året skall installera nya elmätare för samtliga elabonnenter på . Bl.a. avser att på studera möjligheterna att sänka kostnaderna i nätdriften med hjälp av nya moderna mätare. Jag delar uppfattning att också konsumenter med liten elförbrukning bör ha möjligheter att välja elleverantör. Mycket talar för att också sådana kunder inom kommer att ha tillgång till de mätare som behövs till rimliga kostnader. Timvis mätning och rapportering har dessutom stora plusvärden för ett effektivt utnyttjande av elsystemet. Det finns därför starka skäl att behålla nuvarande regler. Vi följer dock utvecklingen på elmarknaden. Bl.a. bör takpriset kunna sänkas i takt med att den tekniska utvecklingen leder till sänkta kostnader för mätutrustningen.
frs · GL12880 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen avser att förändra de kriterier som fastlagts för att en högskola skall kunna tilldelas rätten att kallas universitet. Regeringen föreslog kriterier för rätten att kallas universitet i budgetpropositionen 1997, som sedan antogs av (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). För att benämnas universitet krävs att ett stabilt och statligt lärosäte har en grundutbildning och forskning som är väletablerad och av god vetenskaplig kvalitet, att grundutbildningen är av tillräckligt stor omfattning och ges inom ett antal ämnesområden, att forskning bedrivs inom ett antal ämnesområden, att det finns goda infrastrukturella förutsättningar för att bedriva grundutbildning och forskning, att de internationella kontakterna inom grundutbildning och forskning är goda samt att kraven för att självständigt inrätta professurer och utfärda doktorsexamen är uppfyllda. Det är regeringen som efter ansökan från lärosäten och prövning av skall besluta vilka lärosäten som skall benämnas universitet. har fyra högskolor ansökt om att få benämnas universitet. Det är högskolorna i , , samt . Ansökningarna har remitterats till för yttrande. Verket har i sin tur tillsatt en särskild granskningsgrupp. Gruppen har lämnat en rapport till som har yttrat sig i ärendet. De ansökande högskolorna har därefter fått tillfälle att kommentera granskningsgruppens rapport och yttrande. Ärendet bereds inom . Därvid beaktas de kriterier som har fastställt. Regeringen har inga planer på att förändra dessa kriterier.
frs · GL12881 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ta något initiativ så att även i fortsättningen kan delta i de europeiska forskningsprogrammen med samma andel av BNP som övriga länder. Jag måste inledningsvis konstatera att frågan är oklar. Internationellt samarbete är en viktig del av all forskning och kommer att bli ännu viktigare . Merparten sker genom att forskare samarbetar direkt med kolleger i andra länder. Traditionellt har den största andelen av svenska forskares internationella utbyte skett med . Svenska forskare samarbetar nu alltmer med forskare i andra länder i inom ramen för EU:s forskningsprogram. deltar också i formaliserat samarbete inom andra europeiska forskningsorganisationer. Om frågan avser allmänt deltagande i europeiskt forskningssamarbete, blir svaret att deltar i mycket stor utsträckning men det finns ingen statistik som visar det internationella forskningssamarbetets omfattning i förhållande till BNP. Om frågan i stället avser vad betalar i medlemsavgift till vissa europeiska forskningsorganisationer så är svaret att betalar precis det belopp som är andel och som är beslutat och bundet i avtal.
frs · GL12882 · 1997-12-31 00:00:00 — och har redovisat siffror för nyföretagande . Antalet nya företag ökade enligt dessa siffror till nästan 29000, vilket är det högsta antal nya företag som uppmätts med jämförbara metoder. Även i ökade antalet nystartade företag 1997 till 702 jämfört med 673 nystartade företag 1996. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att främja nyföretagande och antalet nya företag har också tvärt emot vad säger ökat .
frs · GL12883 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka garantier regeringen avser att skaffa från för att de från avvisade bosnienkroaterna i anda inte erbjuds att flytta in i bostäder som tillhör serber som fördrivits i samband med etnisk rensning. , EU och andra internationella aktörer har mycket kraftfullt påtalat de förpliktelser har som medlem i och enligt att ta emot medborgare som lämnat landet i samband med konflikten i f.d. . Detta gäller också rätten för de serber som flytt från olika delar av att återvända till sina hemorter och få myndigheternas stöd för att kunna göra detta. En ny övergripande plan för flyktingåtervandring har lagts fram av . Den anser liksom bl.a. UNHCR att de kroatiska bestämmelserna kring återvandringen har några smärre brister men att det avgörande är hur de genomförs. Särskilt tidsaspekten är viktig. förväntas kunna visa ett positivt resultat . När det gäller garantier för att kroatiska myndigheter inte erbjuder bosnienkroater från att bosätta sig i bostäder, som tillhör serber som befinner sig utomlands, har den kroatiska fastslagit att vissa bestämmelser i lagen rörande sådan egendom inte är förenliga med konstitutionen. Företrädare för den kroatiska regeringen har direkt till och inför det internationella samfundet försäkrat att man upphört med tidigare praxis. Ett formellt avskaffande av lagen har också utlovats. Jag har tidigare i olika sammanhang sagt att både bilateralt och som medlem av EU aktivt kommer att agera för att återvändandet av bosnienkroater från inte skall få en negativ inverkan på möjligheten för serber att återvandra till . Vi gör detta i olika kontakter med den kroatiska regeringen, som medlemmar i den s.k. artikel 11-kommittén om och genom att en tjänsteman på ambassaden har till uppgift att följa flyktingfrågor och utgöra ett stöd för återvändande från . Jag tar fortlöpande del av de bedömningar som internationella och lokala organisationer samt andra bedömare gör. Vi har alldeles fått beskedet att godtagit artikel 11-kommitténs krav på utformning av nämnda övergripande plan för återvandring. Inte minst viktigt är att UNHCR:s krav på hur återvändare skall återfå sin egendom och erhålla en bostad tillgodoses. Det visar att den kroatiska regeringen nu är i färd med att anpassa sig till vedertagna europeiska rättsprinciper. Självfallet måste vi även i fortsättningen vara vaksamma. Därför har ställt en förnyad förfrågan till ambassaden i om hur mottagandet av bosnienkroaterna sker på plats.
frs · GL12884 · 1997-12-31 00:00:00 — Med anledning av de pågående FN-förhandlingarna om en internationell brottmålsdomstol har frågat mig om regeringen har försäkrat sig om att en försoningsprocess som i kan vara möjlig att genomföra även . Såsom har anmärkt gäller frågeställningen inte den sydafrikanska som sådan. Den som jag hoppas snart kan inrättas kommer med all sannolikhet att sakna retroaktiv domsrätt. Därför kommer den inte att kunna ta sig an brott som har begåtts före domstolsstadgans ikraftträdande. Det råder en bred majoritet bland FN:s medlemsstater att domstolen bara skall befatta sig med de allra grövsta kränkningarna av den internationella humanitära rätten såsom folkmord, brott mot mänskligheten och grova krigsförbrytelser. Det är alltså fråga om en domstol med begränsad behörighet som inte skall pröva alla former av kränkningar av mänskliga rättigheter. Domstolen är vidare avsedd som ett komplement till de nationella rättsordningarna. Även om ett brott faller inom domstolens behörighet skall prövningen i första hand ske på nationell nivå. Vid en sådan process tillämpas nationella regler. Den skall agera först om staten inte har möjlighet eller inte vill pröva ett sådant brott på ett seriöst sätt. Det är domstolen som skall ta ställning till om dessa villkor är uppfyllda och för detta krävs det en helhetsbedömning av hur det nationella rättssystemet har fungerat. Även i andra avseenden innebär stadgan att domstolen skall respektera utgången av nationella rättsprocesser. Naturligtvis bör inte generella och ovillkorliga former av nationellt bestämd amnesti hindra domstolen från att agera mot de allvarliga brott som det här är fråga om. Även för andra former av nationella processer skapar de föreslagna reglerna förhoppningsvis en ordning som medger nödvändig flexibilitet vid domstolens bedömningar. Till saken hör att förhållandena i varje land som genomgår en försoningsprocess är unika och att det är svårt att rättsligt reglera hänsynen därtill på ett generellt sätt. Det bör framhållas att såväl som flera sydamerikanska stater som gått från diktatur till demokrati tillhör dem som starkt stöder de principer som har beskrivits liksom det övergripande målet att skapa en effektiv domstol. Förhandlingarna har just inletts i och kommer att pågå fram till den 17juli. Flera grundläggande frågor har ännu inte hunnit avgöras. Detta gäller bl.a. staternas erkännande av domstolens behörighet och förutsättningarna för att inleda en brottsutredning. Det är alltså inte möjligt att uttala sig om hur stadgan i detalj kommer att utformas.
frs · GL12885 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen har för avsikt att lägga fram ett förslag om att avskaffa den dubbla straffbarheten vad gäller könsstympning. Såsom mycket riktigt påpekar, har berört frågan om s.k. dubbel straffbarhet och anfört att lagstiftningen bör skärpas. I den proposition med en strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182), som regeringen lämnade den 17juni 1998 till behandlas frågan om könsstympning i ett särskilt avsnitt. Könsstympning av flickor är förbjuden och straffbar i . Förbudet gäller oavsett om samtycke har lämnats till ingreppet eller inte. har beslutat om en rad åtgärder för att skärpa lagstiftningen på området. Lagändringarna träder i kraft den 1juli 1998. Begreppet könsstympning ersätter begreppet omskärelse i lagen, då det begreppet bättre beskriver vad det är fråga om nämligen en stympning. Könsstympning är också den term som kommer till användning i internationella sammanhang. Dessutom utmönstras påföljden böter ur straffskalan. Straffet för normalbrottet blir fängelse . För grovt brott skall minimistraffet vara . Dessutom blir förberedelse och stämpling samt underlåtenhet att avslöja brott straffbelagt. Att det förekommer att föräldrar åker till sina ursprungliga hemländer och där låter könsstympa sina döttrar är utomordentligt allvarligt. För att en gärning som begås utomlands skall kunna bestraffas i krävs i allmänhet att gärningen är straffbelagd även i det land där den utförs. Detta brukar benämnas den dubbla straffbarhetens princip. Undantag från denna princip finns för brott som anses särskilt allvarliga. Regeringen anser att könsstympning är ett sådant allvarligt brott. pågår därför ett arbete som syftar till att så snart möjligt, med beaktande av gällande beredningskrav, skärpa lagstiftningen på så sätt att det blir straffbart för en person som är bosatt i att utföra eller medverka till könsstympning som utförs i ett annat land, oberoende av om ingreppet är straffbart i det landet eller inte. Lagstiftningsåtgärder är emellertid inte nog för att bekämpa könsstympning. Arbetet med att förhindra könsstympning handlar i stor utsträckning om att förändra attityder. arbetar med ett projekt tillsammans med invandrarförvaltningen i . Erfarenheterna från detta projekt har visat att det går att förändra attityder till könsstympning. Regeringen ser det som angeläget att förebyggande verksamheter startas även på andra håll i landet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att initiera sådana verksamheter och kommer att tillföra styrelsen för detta arbete.
frs · GL12886 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att se till att den svenska minröjningsinsatsen i kan genomföras som planerat och därvid bidra till att förutsättningarna blir uppfyllda för att den av FN beslutade folkomröstningen skall kunna äga rum . tillmäter fredsprocessen i mycket stor betydelse. Vi har i FN, inte minst i säkerhetsrådet, målmedvetet arbetat för att denna process skall få ett positivt resultat. Ett uttryck för den starka stöd i frågan är att vi tillhandahåller svensk personal för FN:s fredsfrämjande verksamhet i . Vi bidrar konkret med såväl civilpoliser som en svensk minröjningsinsats inom ramen för FN:s mission för folkomröstningen i , . Minröjningen har av FN angetts vara en förutsättning för genomförandet av den planerade folkomröstningen om framtid. Den personal vi ställt till förfogande står under FN:s befäl. Vissa problem, som inte bara berör den svenska minröjningspersonalen, har uppstått vad gäller rätten för personalen i att förfoga över vapen, ammunition och sprängmedel som erfordras för uppgiften. Dessa problem måste ut i en överenskommelse mellan . FN har också på olika sätt verkat såväl i som i för att lösa frågan. FN:s generalsekreterare har bl.a. personligen diskuterat saken med premiärminister. står givetvis fortlöpande i kontakt med vad gäller händelseutvecklingen och har också tagit upp frågan i säkerhetsrådet, senast i samband med att generalsekreterarens rapport om diskuterades den23 juni. har dessutom vid ett flertal tillfällen bilateralt diskuterat ärendet med marockanska företrädare. Tillsammans med FN fortsätter vi nu våra ansträngningar för att få till stånd en lösning. Jag utgår ifrån att de utestående problemen skall kunna ut så att vi kan fullgöra den uppgift som FN anförtrott oss.
frs · GL12887 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern om vilka uppgörelser som har träffats med arbetsgivarorganisationer och/eller företag kring dyrbara kostnader för semesterlönegrundande frånvaro för företagen, i synnerhet för mindre företag som inte har råd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regler om semesterlön finns i semesterlagen (1977:480). En arbetstagare tjänar som huvudregel in semesterlön han eller hon arbetar hos arbetsgivaren. Utgångspunkten vid beräkning av semesterlön är att frånvarodagar inte ger rätt till semesterlön. Från denna regel finns vissa undantag. Viss frånvaro är sålunda semesterlönegrundande. Exempel på semesterlönegrundande frånvaro är sjukfrånvaro, föräldraledighet, ledighet för närståendevård och ledighet för studier i vissa fall. För att frånvaro för studier skall vara semesterlönegrundande gäller att den frånvarande arbetstagaren får korttidsstudiestöd eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), särskilt utbildningsbidrag eller ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) eller att utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor. Det gäller dock en begränsning på så sätt att endast under ett intjänandeår är semesterlönegrundande vid studieledighet. tillkallade dåvarande chefen för en särskild utredare med uppdrag att bl.a. se över semesterlagens regler för små företags kostnader för de anställdas semesterlönegrundande frånvaro. En kartläggning som utredningen genomförde visade att de små företagens kostnader för semesterlönegrundande frånvaro inte var oproportionerligt stora. Enskilda små företag kunde dock drabbas hårt av kostnader som de inte haft anledning att förutse. Utredningen föreslog att det skulle införas en möjlighet för små företag att teckna en semesterlöneförsäkring. Förslaget remitterades till bl.a. arbetsgivarorganisationerna och . infördes lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader. Vissa småföretagare har därmed fått möjlighet att teckna en försäkring hos mot kostnader för semesterlön som förorsakats av semesterlönegrundande frånvaro. Regeringen planerar inte att nu göra någon ny översyn av reglerna om semesterlönegrundande frånvaro.
frs · GL12888 · 1997-12-31 00:00:00 — Med anledning av president besök i den25 juni-den3 juli har frågat mig om avser verka för att president skall ha kontakt med regimkritikerna i under sitt besök där. ser allvarligt på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, såsom behandlingen av oliktänkande, i . Genom pågående dialog med , såväl bilateralt som genom EU och FN, framför allt genom arbetet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, agerar för att uppmärksamma situationen för mänskliga rättigheter i . Däremot kan inte ha några synpunkter på hur president lägger upp sitt besök i och vilka insatser på MR-området han då väljer att ta. har framsteg uppnåtts i dialogen med om mänskliga rättigheter. Således har den kinesiska regeringen undertecknat och förklarat att man avser att ratificera FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Som nästa steg har regeringen även utfäst sig att underteckna konventionen om de politiska och civila rättigheterna. Inom ramen för en aktiv dialog med kommer vi att fortsätta kritisera de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som förekommer i .
frs · GL12889 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser vidta några åtgärder för att fullständig information skall ges till allmänheten innan besprutningarna fortsätter. Informationen i medier med anledning av besprutning av banvallar med Roundup har varit otydlig. Jag har fått information från om att inte kommer att ersätta Roundup med Arsenal250. Detta medel får endast användas mer specifikt än Roundup på vissa svårbekämpade växter på banvallarna. Kemikalieinspektionen har som ansvarig myndighet för granskning och godkännande av bekämpningsmedel tagit del av den i medierna omtalade danska studien om Roundup. Studien tillför enligt Kemikalieinspektionen ingen ny information. strävar långsiktigt efter att minimera behovet av bekämpning. De bestämmelser om bl.a. Information har att följa vid spridning av bekämpningsmedel finns reglerade i föreskrifter och allmänna råd från . har utarbetat riktlinjer vid vegetationsreglering där vikten av information till kommunerna framhålls. har som policy att informera och söka samförståndslösningar. Det är beklagligt när det inte lyckas.
frs · GL1289 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra för att hindra att fossilbaserad eller rysk kärnkraftsbaserad el importeras via Polenkabeln. Som jag nämnt i ett tidigare interpellationssvar till skulle en förbättrad infrastruktur på energiområdet i avsevärt öka försörjningstryggheten i och övriga . Den skulle också skapa förutsättningar för en ökad elhandel. Erfarenheterna från det nordiska kraftutbytet visar att en sådan utveckling är positiv både ekonomiskt och från miljösynpunkt. Genom att koppla samman elsystemen i länder med vattenkraftsbaserad elproduktion, t.ex. och , med elsystemen i länder med värmekraftsbaserad elproduktion som , , och kan de samlade produktionsresurserna utnyttjas jämnare och mer effektivt. Med en sammankoppling mellan den nederbördsberoende vattenkraften och andra system som inte är lika klimatberoende, kan den totala produktionskapaciteten i området minskas. Därmed kan också de negativa miljöeffekterna av kraftproduktion reduceras i området som helhet. En förbättrad infrastruktur på energiområdet främjar dessutom låga och stabila energipriser, genom att konjunktursvängningar kan hanteras bättre. Förbättrade överföringsmöjligheter för el och en ökad elhandel är således av största vikt för utvecklingen av en säker och mer miljövänlig elförsörjning i . En förutsättning för Polenkabeln är att ett utbyte av el kommer att ske mellan länderna, vilket naturligtvis innebär att vissa tider kommer att importera kraft från . Enligt vad jag har erfarit om de avtal som slutits om kraftutbyte kommer dock att exportera mer kraft via kabeln än vad som importeras. Därmed kommer också den fossilbaserade energiproduktionen i att kunna minska. Det finns inte några förutsättningar för import av rysk kärnkraftsbaserad el via Polenkabeln, eftersom det inte finns någon ledningsförbindelse mellan ryska eller baltiska kärnkraftverk och .
frs · GL12890 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att tillsätta den regionalpolitiska utredning som beställt. I proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd aviserade regeringen sin avsikt att låta utreda glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter ytterligare. Ett motiv för detta var bl.a. att i sina underlagsrapporter pekat på behoven av att ytterligare analysera och utveckla förslag till åtgärder inom ett antal områden som rör glesbygdens och landsbygdens förutsättningar att utvecklas. Vid landsbygdsriksdag framfördes önskemål om en fördjupad landsbygdsutredning. Med anledning av nämnda proposition förordade utskottet /98:AU11 att en utredning om regionalpolitik, inkluderande gles- och landsbygdsfrågor, med ett parlamentariskt inflytande bör tillsättas. Detta blev även beslut. Socialdemokraterna och har gemensamt sanerat statsbudgeten och därigenom skapat utrymme för en politik för ökad rättvisa. Det är viktigt att denna politik kan fullföljas, inte minst för att kunna möjliggöra en kraftfull och effektiv regionalpolitik. Jag utgår från att även i fortsättningen kommer att stödja ett sådant arbete. Den utredning som regeringen aviserade behöver starta . Det pågår inom ett arbete med att utarbeta direktiv för en sådan utredning. Min bedömning är att regeringen kan fatta beslut om utredningsdirektiv .