ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12101 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig när konkreta åtgärder kan träda i kraft för att tillse att bekämpningsmedelsskatten ges en utformning så att biologiskt nedbrytbara produkter - som t.ex. ogräsättika - inte missgynnas jämfört med kemiska preparat. I denna fråga har jag samrått med skatteministern. Bekämpningsmedelsskatt skall enligt lag (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, erläggas med 20kr för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Relaterandet till mängden verksam substans medför att bekämpningsmedel som måste spridas i höga doser för att göra verkan, t.ex. ättika, missgynnas i förhållande till bekämpningsmedel som är verksamma i låga doser. Denna fråga bereds inom . Det gäller dock att finna en lösning som inte skapar nya problem, eftersom det bl.a. inte går att särskilja biologiskt nedbrytbara produkter från övriga kemiska bekämpningsmedel.
frs · GL121010 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av de oroväckande svar som Försvarsmakten har givit beträffande anpassningen för . Sedan slutet av har fortlöpande en dialog ägt rum mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten avseende erforderliga åtgärder för att anpassa myndighetens system . Beskaffenheten på de svar som Försvarsmakten givit, har medfört att Försvarsdepartementet i vissa fall återupprepat sina frågor till Försvarsmakten. Detta har bl.a. gällt eventuella konsekvenser i händelse av utebliven anpassning av berörda system. besvarade Försvarsmakten de frågor som Försvarsdepartementet ställt den3 angående anpassningsarbetet. De skriftliga svaren kompletterades även med en muntlig redovisning av arbetsläget. Med utgångspunkt från dessa redovisningar konstaterar jag att anpassningsarbetet nu har högsta prioritet inom myndigheten. Genom avtal mellan Försvarsmakten och har dessutom respektive myndighets roll och ansvar tydliggjorts beträffande inventering och prioritering av berörda materielsystem och delsystem. noterar jag att den arbetsmetodik och de tidsgränser som presenterades för det fortsatta arbetet synes vara ändamålsenliga för att Försvarsmakten skall kunna upprätthålla en erforderlig förmåga både före och . Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa anpassningsarbetets framåtskridande, dels genom den rapporteringsrutin som genom regeringsbeslut den4 finns etablerad mellan Försvarsmakten och Försvarsdepartementet, dels genom myndigheternas rapportering till Statskontoret. Inom ramen för Försvarsmaktens anpassningsarbete närvarar även en tjänsteman från Försvarsdepartementet vid de sammanträden som fortlöpande äger rum vid myndigheten. Förutom genom mina egna kontakter med myndighetschefen, som ansvarar för att erforderliga anpassningsåtgärder vidtas, ges således goda förutsättningar att kunna följa arbetet.
frs · GL121011 · 1997-12-31 00:00:00 — konstaterar att arbetslöshetsersättningen till största delen betalas med statliga medel och hon hävdar att ersättningen administreras av de fackliga organisationerna. Hon menar att det visat sig att de som inte är medlemmar i den fackliga organisationen får vänta orimligt länge på sin ersättning. Detta är orättvist och vållar stora ekonomiska bekymmer för den som blivit arbetslös. frågar vilka åtgärder som jag avser att vidta för att undanröja detta problem. Jag vill först och främst klargöra att det inte är de fackliga organisationerna som administrerar arbetslöshetsförsäkringen. Det är arbetslöshetskassorna. Dessa har en egen ledning och egen personal. Det finns kassor för löntagare, företagare och dessutom /98 en kompletterande fristående kassa, Alfa-kassan. Kostnaderna för kassornas administration betalas helt av avgifter från medlemmarna i kassorna. Med anledning av den stora arbetslösheten och de många ändringarna i arbetslöshetsförsäkringen som skett har påfrestningen på kassorna varit mycket stor. Det har lett till att kassorna tekniskt stärkt sin administration och gjort många nyanställningar för att möta behovet. Problemen har drabbat alla medlemmar i kassorna likaväl som förbättringarna kommit samtliga medlemmar till del. Med anledning av den kritik om långa handläggningstider som framförts av såväl fackligt anslutna kassamedlemmar som andra kassamedlemmar begärde () en redovisning av kassorna om deras handläggningstider. Det gällde tider både för förstagångsbeslut och omprövningsbeslut. Det visade sig att handläggningstiderna för de flesta kassor var från det att kompletta handlingar inkommit. Fyra kassor hade längre handläggningstider och AMS följer noga dessa kassors arbete med att minska handläggningstiderna. AMS har även kontrollerat om någon särbehandling förekommer från kassornas sida av kassamedlemmar som inte också är med i facket. Någon sådan särbehandling har inte noterats. Det ankommer främst på arbetslöshetskassorna att som ansvariga för administrationen av försäkringen svara för informationen om regelverket och hur det tillämpas och det är viktigt att den informationen fungerar. Med anledning av den stora arbetslösheten har även många fackliga organisationer som policy att informera sina medlemmar om arbetslöshetsersättningen. Det kan t.ex. handla om vilka regler som gäller för arbetslöshetsförsäkringen eller vilka handlingar, som enligt den fackliga representantens erfarenhet, krävs i ärendet hos arbetslöshetskassan. Det är en service som facket tar på sig helt på frivillig grund och som medlemmen i den fackliga organisationen får som bonus på det medlemskapet. AMS har i sin uppgift som tillsynsmyndighet att se till att de kassor som fortfarande har problem med långa handläggningstider löser den frågan. AMS kontrollerar i sin granskning om särbehandling förekommer och om så skulle vara fallet skall AMS agera i syfte att säkerställa en likformig och rättvis tillämpning av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns alltså ingen anledning för mig att därutöver vidta någon åtgärd i denna fråga.
frs · GL121012 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag kommer att ge i uppdrag att undersöka möjligheterna att öka det internationella samarbetet så att djurförsöken kan minska. I en anmodan som gick ut den20 ombads Forskningsanstalten att inkomma med en redovisning. I anmodan står det bl.a. att "anmodas även inkomma med en redovisning av förutsättningarna för forskningssamverkan, inom N-, B- och C-området, med andra nationer. Förutsättningarna för att samordna - även internationellt - djurförsöksverksamhet i syfte att minska antalet sådana försök skall också redovisas." Denna redovisning skall ske den15 oktober vilket är lämpligt för att samordna detta med remissbehandlingen av djurförsöksutredningens betänkande.
frs · GL121013 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av att hoten med datorfel inom vapensystem kan inträffa . Jag delar uppfattning att problematiken inte enbart hänger samman med . Det är således även av stor betydelse att nödvändiga åtgärder vidtas så att bl.a. Försvarsmakten har erforderlig beredskap att kunna lösa de anpassningsproblem som kan komma att uppstå . Med utgångspunkt från den fortlöpande dialog som äger rum mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten noterar jag att Försvarsmakten också är fullt medveten om att problem kan uppstå . pågår ett intensivt arbete inom Försvarsmakten avseende nödvändiga anpassningsåtgärder. Frågan har högsta prioritet inom myndigheten. Genom avtal med har Försvarsmakten dessutom tydliggjort respektive myndighets roll och ansvar vad gäller inventering och prioritering av olika materielsystem och delsystem. Försvarsmakten kommer att avrapportera detta arbete till Försvarsdepartementet , varvid jag förväntar mig en redovisning dels av konstaterade och potentiella problem, dels av erforderliga anpassningsåtgärder. Liksom kommer jag att noga följa anpassningsarbetets framåtskridande dels genom den rapporteringsrutin som genom regeringsbeslut den4 finns etablerad mellan Försvarsmakten och Försvarsdepartementet, dels genom myndigheternas rapportering till Statskontoret. Inom ramen för Försvarsmaktens anpassningsarbete närvarar även en tjänsteman från Försvarsdepartementet vid de sammanträden som fortlöpande äger rum vid myndigheten. Förutom genom mina egna kontakter med myndighetschefen, som ansvarar för att erforderliga anpassningsåtgärder vidtas, ges således goda förutsättningar att kunna följa arbetet.
frs · GL121014 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister vad regeringen gör för att förhindra att barn värvas till militära förband, i vårt land och inom EU. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. hänvisar i sin fråga till PKK:s påstådda värvning av barn och ungdomar i . Denna händelse utreds av polisen. Jag kan som statsråd inte kommentera dessa påståenden. Det finns flera svenska straffbestämmelser som beroende på omständigheterna kan vara tillämpliga på värvning av barn till stridande förband. Om någon bemäktigar sig och för bort eller spärrar in barn eller annan med uppsåt t.ex. att tvinga honom eller henne till tjänst, döms han eller hon för människorov (4kap. Den som i annat fall genom olaga tvång eller vilseledande föranleder att någon kommer i krigs- eller arbetstjänst eller annat sådant tvångstillstånd eller förmår någon att bege sig till eller stanna på utrikes ort, där han eller hon kan befaras råka i nödläge, döms för försättande i nödläge (4kap. Vidare kan den som obehörigen skiljer ett barn från någon som har vårdnaden om barnet dömas för egenmäktighet med barn (7kap. Det är också straffbart att utan regeringens tillstånd här i riket värva folk - barn såväl som vuxna - till främmande makts krigstjänst eller därmed jämförlig tjänst eller att förmå folk att olovligen bege sig ur riket för att ta sådan tjänst (19kap. Straffansvaret gäller även den som handlat enbart av ideella skäl. Likaså föreligger brott även om den som värvats handlat av sympati för en viss främmande makt eller annars av ideella skäl. Begreppet krigstjänst förutsätter inte krig mellan stater i egentlig mening. Även tjänst i upprorsarmé eller vid inbördeskrig hör hit. Jag vill också peka på att har tillträtt en konvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn. Ändamålet med konventionen är att säkerställa ett snabbt återförande av barn som olovligen förts ut till eller kvarhålls i en fördragsslutande stat. nämner också i sin fråga. Den innehåller ett förbud mot värvning av barnsoldater, men dessvärre har åldersgränsen satts så lågt som vid . agerar dock för att den åldersgränsen skall höjas. Att föra bort barn till krigstjänst i främmande länder är en typ av brottslighet som till sin natur är gränsöverskridande. För att bekämpa sådan brottslighet krävs att länderna samarbetar. Där spelar EU-samarbetet - t.ex. inom Schengen och Europol - en mycket viktig roll. Genom bl.a. ett snabbt informationsutbyte över gränserna ökas möjligheterna att på ett effektivt sätt förebygga och utreda internationell brottslighet.
frs · GL121015 · 1997-12-31 00:00:00 — ansökte om rätten att utfärda konstnärlig högskoleexamen. Man ansökte även om att utbildningarna skulle flyttas från A- till B-listan i studiestödsförordningen, vilket skulle innebära att eleverna skulle få studiestöd på samma sätt som studerande vid en högskoleutbildning. erhåller eleverna studiestöd i högst sex terminer på denna nivå och har endast rätt till studiehjälp. Regeringen kan inte ta ställning till huruvida skall erhålla rätten att utfärda konstnärlig högskoleexamen. Däremot kommer jag att föreslå regeringen att göra en förändring i studiestödsförordningen som innebär att de studerande kommer att kunna erhålla studiestöd utifrån samma förutsättningar som vid högskoleutbildning.
frs · GL121016 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av att ett lantbrukarpar går miste om EU-bidrag på grund av att de fört stalljournal i en inte längre godkänd journaltyp. Som statsråd är jag förhindrad att uttala mig om handläggningen av ett enskilt fall. Jag vill dock kommentera det regelverk som tar upp. slår fast att individuella register eller journaler skall föras på alla anläggningar där det finns boskap. Enligt dessa bestämmelser skall journalen innehålla vissa uppgifter och vara i ett format som är godkänt av den berörda myndigheten, i det här fallet . Ett syfte med regelverket är att de journaler som finns hos producenterna skall vara av enhetligt slag. Detta underlättar för inspektörerna och ger en större säkerhet vid kontrollerna. Det är naturligtvis fullständigt ointressant om journalen är blå eller grön. Det viktiga är att den innehåller de uppgifter som kräver. Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan från berörd producent medge undantag från bestämmelserna i verket föreskrifter. Ett sådant undantag kan t.ex. gälla kravet att använda sig av en viss, av verket föreskriven journal. Enligt vad jag erfarit kommer att behandla individuella ansökningar skyndsamt. Jag utgår ifrån att sådana ansökningar kommer att behandlas i en positiv anda. Jag har också erfarit att håller på att se över sina rutiner när det gäller godkännande av journaler. Jag förutsätter att detta kommer att leda till enklare rutiner.
frs · GL121017 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skattelagstiftningen skall göra det ekonomiskt möjligt för människor att arbeta på distans. Skattelagstiftningens regler om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning ses över av Utredningen om ökade levnadskostnader m.m. I utredningens uppdrag (dir. 1997:128) ingår att särskilt undersöka om de tidsgränser som gäller för avdrag för kostnader vid tillfälligt arbete och dubbel bosättning är lämpliga. Utgångspunkten för utredarens analys skall vara att bestämmelserna inte bör motverka en naturlig rörlighet på arbetsmarknaden. Utredningen lämnade delbetänkandet Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa och tillfälligt arbete (SOU 1998:56). I delbetänkandet föreslår utredningen att tvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa och tillfälligt arbete slopas. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds nu inom . Reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning kommer utredningen att behandla i sitt fortsatta arbete. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den1 . Enligt min mening finns det ingen anledning att vidta någon annan åtgärd i denna fråga än att avvakta resultatet av utredningsarbetet.
frs · GL121018 · 1997-12-31 00:00:00 — är en mycket lyckad utbildningssatsning. Det ger vuxna möjlighet att skaffa sig en gymnasieutbildning med generösa studiestöd. Till detta krävs naturligtvis stora resurser. har sammanlagt avsatts för det särskilda utbildningsbidraget. För att kunna fördela dessa resurser har särskilda ansökningstillfällen och de som kommit in för sent med sin ansökan har fått avslag. Jag avser att föreslå regeringen att omfördela resurser inom vuxenstudiestöden så att även dessa för sent inkomna ansökningar kan prövas, detta gäller dock bara ansökningar från arbetslösa. Den andel av resurserna som skall gå till arbetstagare är redan utnyttjad. Jag utgår från att berörda instanser ytterligare förbättrar sin information till de sökande så att alla vet när de skall ansöka om studiestöd.
frs · GL121019 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om regeringens motiv till beslutet att ge i uppdrag att omfördela medel i förslag till nationell väghållningsplan. Omfördelningen har till syfte att tidigarelägga och specificera riktade trafiksäkerhetsåtgärder. Låt mig först tydliggöra regeringens beslut. I förslag till nationell väghållningsplan finns för en tioårsperiod avsatt för ombyggnad av befintligt vägnät för ökad trafiksäkerhet. Regeringen har den11 fastställt planen med vissa ändringar och ytterligare uppdrag. Bl.a. har regeringen beslutat att ge i uppdrag att upprätta och genomföra en särskild trafiksäkerhetsplan . I planen skall användningen av de medel som avsatts för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder preciseras ytterligare. Dessa trafiksäkerhetsåtgärder planeras således att genomföras i stället för enligt förslag. Detta innebär också att under dessa första sex åren krymper medelsutrymmet för andra investeringsåtgärder på stamvägnätet som därigenom kan komma att senareläggas. till motiven bakom beslutet. Utgångspunkten för trafiksäkerhetsarbetet är beslut om den s.k. nollvisionen, dvs. att ingen långsiktigt skall dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Det innebär bl.a. att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Regeringen har i regleringsbrevet för för bl.a. beslutat att ett av verksamhetsmålen är att antalet dödade i vägtrafiken fortlöpande skall minska, och understiga 400 personer. har antalet dödade och svårt skadade minskat. har denna positiva trend brutits. Antalet dödade och skadade har återigen ökat trots ett oförändrat trafikarbete . Genomförda åtgärder inom ramen för sektorsansvar har inte gett de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. Vid en analys av förslag till nationell väghållningsplan bedömde regeringen att planen inte tillräckligt visar hur man inom givna medelsramar kan uppnå trafiksäkerhetsmålen. För att klara verksamhetsmål bedömer jag att kraftfulla trafiksäkerhetsåtgärder måste vidtas. Detta gör att regeringen i planen önskar se en starkare fokusering på åtgärder som på kort sikt kan bidra till att öka trafiksäkerheten. Per refererar till att nybyggnad av ur trafiksäkerhetssynpunkt mycket angelägna vägsträckor kommer att skjutas till följd av en omfördelning inom väghållningsplanen. Jag vill påpeka att trafiksäkerheten kan ökas både genom att bygga nya vägar och genom att göra befintliga vägar säkrare genom räcken, säkrare sidoområden etc. Det är nu upp till att göra en samlad plan där åtgärder som per satsad krona ger störst effekt på trafiksäkerheten på kort sikt prioriteras. T.ex. kan den vägsträcka förbi som Per refererar till, mycket väl komma till stånd om den visar sig ge tillräckligt goda effekter på trafiksäkerheten i förhållande till andra åtgärder. Regeringen pekar inte i detalj ut vilka typer av trafiksäkerhetsåtgärder som skall prioriteras. Regeringens beslut syftar till att snabbare skapa fler trafiksäkra vägar. Detta är nödvändigt om vi skall ta nollvisionen på allvar och kunna nå upp till verksamhetsmål avseende antalet dödade i vägtrafiken.
frs · GL12102 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser vidta för åtgärder för att de personer som så önskar skall kunna få ta del av sin eventuella personakt hos . Säkerhetspolisens personakter är en del av . För uppgifter om enskilds personliga förhållanden gäller absolut sekretess som inte är begränsad i tiden. har i sitt slutbetänkande Polisens register (SOU1997:65) lämnat förslag till hur skall bli mer tillgängligt för allmänheten. Utredningens förslag innebär bl.a. ökade möjligheter för den enskilde att få ta del av de uppgifter som finns registrerade om honom eller henne. Vidare föreslår utredningen att sekretessen skall tidsbegränsas, vilket skulle innebära att stora delar av Säkerhetspolisens historiska arkiv öppnas. förslag bereds inom . Utgångspunkten för detta arbete är att insyn skall medges i den utsträckning det inte kommer i konflikt med registrets ändamål. Med detta följer också att de personer som så önskar skall få förbättrade möjligheter att ta del av sina eventuella personakter hos . En proposition planeras .
frs · GL121020 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag skall agera för att säkerställa att snabbtågstrafiken blir verklighet och längs Norra stambanan. I regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd uttalar regeringen att det är av stor vikt med en väl fungerande interregional persontrafik mellan och . Snabbtågsanpassningen av Norra stambanan och Mittbanan bör därför påskyndas. Inriktningen bör vara att snabbtågstrafiken skall starta . () har uppdrag att bedriva tågtrafik på affärsmässiga grunder. SJ har i medierna framfört att man är tveksam till att en snabbtågstrafik via Norra stambanan kan vara företagsekonomiskt bärkraftig. Man vill i stället köra trafiken via . Jag förutsätter att SJ noggrant studerar förutsättningarna för olika trafikeringsalternativ. Om SJ dock finner att det saknas kommersiell grund för att bedriva snabbtågstrafik via Norra stambanan har regeringen inga möjligheter att ingripa mot ett sådant beslut. I enlighet med det fattade transportpolitiska beslutet kan dock staten upphandla viss transportpolitiskt motiverad trafik som inte kan upprätthållas på kommersiell grund eller i trafikhuvudmännens regi. Detta blir en uppgift för den föreslagna nya myndigheten , som avses påbörja sin verksamhet . ser jag ingen anledning för regeringen att vidta några åtgärder vad avser persontrafiken på Norra stambanan.
frs · GL121021 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern om vad regeringen avser att göra för att utvärdera vad de s.k. Perssonpengarna används till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Skolan, vården och omsorgen utgör en fundamental del av den svenska välfärden. Kraven på dessa verksamheter är höga och kommer med anledning av befolkningsutvecklingen att öka . finns krav på att kommuner och landsting skall ha en ekonomi i balans. Regeringen har föreslagit och aviserat en höjning av nivån på statsbidragen till kommuner och landsting med jämfört med . Genom denna ökning av bidragen kan kärnverksamheterna förstärkas. Regeringen har valt att lägga merparten av de ökade statsbidragen i det generella bidragssystemet för att ge kommuner och landsting möjlighet att utifrån nationella mål, lokala förutsättningar och behov och inom ramen för den kommunala självstyrelsen själva bestämma och prioritera mellan de verksamheter som man har ansvaret för. De krav och önskemål som staten vill ställa på verksamheten bör i första hand uttryckas i lagstiftning eller genom andra ställningstaganden från statsmakternas sida, exempelvis genom uppföljning, utvärdering och tillsyn av kommunernas och landstingens verksamhet. Regeringen lämnar en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn. I skrivelsen görs en bedömning av resursutnyttjandet inom den kommunala sektorn samt måluppfyllelsen i de verksamheter som staten ålagt kommuner och landsting att utföra. Regeringen har intensifierat arbetet med att följa upp den kommunala verksamheten och ekonomin. En arbetsgrupp har tillsatts inom som skall utveckla uppföljningen av kommuner och landsting. I detta arbete skall även t.ex. , , (), och ingå. fick också i samband med beslutet om de nationella målen för äldrepolitiken utökade resurser för att förstärka tillsynsarbetet inom äldreomsorgen. Uppföljningen och utvärderingen stärks även inom skolans område. Regeringen avser att genomföra ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Kvalitetskontrollen bör stärkas på såväl central som lokal nivå. Regeringen har också i myndigheternas regleringsbrev aviserat att sektorsmyndigheterna kommer att ges särskilda uppdrag att följa upp i vilken utsträckning måluppfyllelsen i kommunernas och landstingens verksamhet förbättras när statsbidragen höjs. Regeringen och dess myndigheter följer också upp de satsningar som gjorts på kommuner och landsting med enkätundersökningar. Resultatet av den enkätundersökning som SCB gjort bekräftar de uppgifter regeringen fick när den frågade kommuner och landsting hur de skulle använda de ökade statsbidragen. Resultatet från sommarens enkät visar att den allra största delen av statsbidragsökningarna används till skolan, vården och omsorgen. I sju av tio kommuner svarar man att de höjda statsbidragen minskat besparingarna inom de prioriterade områdena och i närmare fem av tio kommuner säger man att det skett en utökning inom barnomsorgen, äldreomsorgen och skolan. Dessutom görs ökade satsningar inom både primär- och länssjukvården i över hälften av landstingen .