ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12459 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka skatter regeringen har för avsikt att sänka för att åstadkomma den expansion av tjänstesektorn som är i sådant stort behov av. konstaterar i sin fråga helt korrekt att tjänstesektorn är den del av arbetsmarknaden som är mest expansiv. Den uppgång i sysselsättningen som har skett har främst varit en följd av att sysselsättningen i privat tjänstesektor ökat. Mot denna bakgrund finner jag inga arbetsmarknadspolitiska eller andra skäl till en generell skattestimulans av tjänstesektorn. En eventuell skattestimulans av tjänstesektorn bör i stället främst inriktas på sådana tjänster där individerna själva har möjlighet att utföra arbetet. har visat att en sådan inriktning skulle kunna ge såväl effektivitets- och specialiseringsvinster som gynnsamma effekter på sysselsättningen. För att uppnå en tillfredsställande fördelningspolitisk effekt av skattestimulansen föreslog också att skattesänkningen bör omfatta tjänster som flertalet individer kan förväntas konsumera, t.ex. serveringstjänster. Jag delar uppfattningen att en eventuell skattestimulans av tjänstesektorn bör inriktas mot ett förhållandevis brett område av tjänster där individerna själva har möjlighet att utföra arbetet. En sådan inriktning medför emellertid att en betydande offentlig-finansiell kostnad uppkommer. förslag till skattelättnader innebär t.ex. att de offentliga finanserna försvagas med ca . Hur finansieringen av en eventuell skattelättnad för tjänstesektorn skall kunna ske - utan att högre prioriterade områden som vård, skola och omsorg drabbas - är föremål för beredning inom . En eventuell skattestimulans som inriktas mot ett förhållandevis brett område av tjänster kommer också med nödvändighet att beröra tjänster som hushållen konsumerar relativt frekvent. Av bl.a. administrativa skäl bör därför en eventuell skattestimulans uppnås genom en sänkning av någon av de kvantitativt betydelsefulla skatter på arbete som företagen formellt är betalningsskyldiga för: socialavgifter eller mervärdesskatt. En sänkning av mervärdesskatten har fördelen att den kan förväntas få ett större genomslag på det pris som konsumenten betalar för tjänsten och att skattelättnaden endast kommer hushållen till del. Inom EU verkar kraftfullt för att kommissionen skall ges i uppdrag att ta fram ett direktiv som gör det möjligt att införa lägre moms på tjänster som riktas till hushållen. Frågan kommer ytterligare beredas inom EU innan ministerrådet tar ställning.
frs · GL1246 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ta bort ränteavdragen för villaägarna. Frågan ställs med åberopande av ett påstått uttalande som tillskrivs mig. Eftersom de telegram- och tidningsuppgifter som grundar sin fråga på har dementerats också av de nyhetsorgan som ursprungligen framfört dem finner jag inte skäl att ytterligare kommentera dem. Svaret på frågan är kort och gott nej.
frs · GL12460 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att ekonomiskt jämställa olika rehabiliteringsformer för handikappade. Bakgrunden till frågan är svårigheten i många landsting att få remiss till s.k. Move and med träning för bl.a. barn med cp-skador enligt den ungerska Petömetoden. I hälso- och sjukvårdslagen slås fast att sjukvårdshuvudmännen - dvs. landsting och kommuner - skall erbjuda dem som är bosatta inom /kommunen habilitering och rehabilitering. är oftast ansvarig huvudman för habilitering av barn med cp-skador. Behandlingen av barn med cp-skador utgörs enligt numera ofta av en syntes av olika metoder och man tar mycket stor hänsyn till de individuella skillnaderna mellan olika barn. Sjukvårdshuvudmannen kan välja att själv svara för verksamheten med habilitering och rehabilitering eller remittera till en annan anordnare inom eller utom det egna landstingsområdet. Vissa former av behandling finns endast på få platser i landet. Den situationen är alltså inte unik för s.k. Den enskilde som önskar få habilitering/rehabilitering inom en sådan verksamhet måste få beslut från sitt hemlandsting eller sin kommun att någon av dem bekostar behandlingen. I annat fall måste den enskilde själv betala eller tvingas avstå från den aktuella behandlingen. Det är viktigt att varje person får den habilitering eller rehabilitering som är lämpligast i det individuella fallet. Det är den medicinska professionen och sjukvårdshuvudmannen som har till uppgift att i samråd med den funktionshindrade bedöma och prioritera bland tillgängliga behandlingsmetoder.
frs · GL12461 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att möjligheten att anmäla särskild postadress i folkbokföringen kan missbrukas på så sätt att en bedragare anmäler en särskild postadress till skattemyndigheten i annans namn och utnyttjar den nya postadressen bl.a. för att vittja dennes värdepost. En person har möjlighet att utöver bostadsadressen anmäla särskild postadress till skattemyndigheten. En anmälan om särskild postadress behandlas på samma sätt som en vanlig flyttningsanmälan. Anmälan skall vara skriftlig, innehålla bl.a. uppgifter om namn och personnummer samt vara undertecknad av den enskilde. En anmälan om flyttning görs normalt till Posten i samband med begäran om eftersändning. Något krav på att en person legitimerar sig vid flyttningsanmälan finns inte. Folkbokföringens uppgift är att ge en så korrekt bild som möjligt av var en person faktiskt bor. Skall detta vara möjligt måste en anmälan om flyttning eller särskild postadress vara enkel att hantera för den enskilde. Dagens system är enkelt och fungerar i allt väsentligt mycket bra. Det problem som tar upp visar dock på en svaghet i systemet som det finns anledning att uppmärksamma. Ett legitimationskrav eller annan kontroll skulle emellertid komplicera anmälningsproceduren och troligen leda till att adressändringar inte anmäldes i den omfattning och så snabbt som är önskvärt. Enligt uppgift från är det också mycket ovanligt med missbruk. Jag är därför inte nu beredd att vidta några åtgärder. Jag vill dock framhålla att det är väsentligt att frågan följs upp.
frs · GL12462 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser vidta åtgärder så att lokalisering av smitta från djursjukdomen maedi-visna kan ske oavsett besättningens storlek. Maedi-visna är en kronisk virusinfektion hos får. Den smittar genom direktkontakt mellan djuren. Inkubationstiden kan vara . Sjukdomen kan orsaka avmagring och inflammation i lungor, hjärna, juver och leder, i en del fall med dödlig utgång. Infektionen kan följaktligen leda till ett försämrat djurhälsoläge i en besättning och därmed en försämrad ekonomi för djurägaren. Maedi-visna är en anmälningspliktig djursjukdom i . Med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. har utfärdat föreskrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och utsett huvudmän för de olika kontrollerna. I föreskrifter (SJVFS 1995:126 och SJVFS 1996:90) om organiserad hälsokontroll avseende maedi-visna hos får regleras ett frivilligt kontrollprogram mot sjukdomen maedi-visna. Syftet med programmet är att åstadkomma smittfria besättningar. Svenska djurhälsovården är ansvarig för programmet som bekostas med statliga medel. anslogs 6650000kr för ändamålet. Medlen används bl.a. till laboratorieanalyser, bidrag vid utslaktning av smittade får, upprättande av saneringsplaner, administration och rådgivning. Fårägarna får själva bekosta bl.a. blodprovstagning, veterinärintyg och analyskostnader när besättningen konstaterats vara fri från maedi-visna. För att påvisa smitta undersöks blodprov från fåren med avseende på antikroppar mot maedi-visnavirus. Sannolikheten att smitta kan konstateras vid test av enskilda djur är inte hundraprocentig. Det kan nämligen ta efter smittillfället innan fåren bildar antikroppar mot viruset. Tester på enskilda djur eller ett fåtal djur är således ett osäkert instrument för att friförklara fårbesättningar från smitta. Ett krav i maedi-visnaprogrammet är därför att besättningen skall bestå av minst fem får som är . För att en besättning skall kunna anses som fri från maedi-visna krävs vidare bl.a. att besättningen provtas och att besättningen inte har haft kontakt med smittade besättningar. Mot bakgrund av att bedömer att det med dagens testmetoder inte säkert kan konstateras smittfrihet i små besättningar anser jag det inte rimligt att göra särskilda insatser för att spåra smitta i sådana besättningar.
frs · GL12464 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stödja senapsodling på . För de lantbrukare som anser att senap är en intressant nischgröda, finns ett hinder i de varierande ekonomiska förutsättningarna som marknadsregleringen skapar för olika grödor. Enligt min mening bör lantbrukarens val av gröda styras av marknaden och inte av stödsystemen. Inom den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken ges inget stöd till odling av senap. För att möjliggöra ett sådant stöd skulle därför en ny marknadsordning behöva införas. Det långsiktiga målet för regeringen är i stället att verka för en avveckling av de nuvarande marknadsordningarna. Jag anser det därför inte vara önskvärt att ytterligare försöka öka omfattningen av dessa regleringar.
frs · GL12465 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg frågar mig om jag är beredd att ge CSN i uppdrag att liksom 1983 och 1986 ge möjlighet att mot bonus på medge förtida återbetalning av studielån. Jag har inga sådana avsikter. Möjligheten till bonus skulle knappast utnyttjas av de personer som inte klarar att betala sitt årsbelopp utan av dem som är goda återbetalare och som har alla möjligheter att betala tillbaka sina studieskulder. En sådan bonus skulle dessutom innebära en mycket stor kostnad för staten. Om ytterligare resurser skulle kunna ställas till förfogande för att stärka studiestödssystemet, bör fördelning av dessa göras på ett sätt som inte får samma sneda fördelningspolitiska effekter som Skånbergs förslag skulle resultera i.
frs · GL12466 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om hon avser att agera för att vätgasen blir skattebefriad på lång sikt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Sedan medlemskap i har den svenska energiskattelagstiftningen anpassats till gemenskapsrätten. Beskattning av fordonsbränslen regleras av det s.k. mineraloljedirektivet (rådets direktiv /81/EEG om harmonisering för strukturerna för punktskatter på mineraloljor). Av detta följer att vissa minimiskattenivåer måste iakttas vad gäller beskattningen av samtliga fordonsbränslen, dvs. såväl fossila som förnyelsebara drivmedel. Dessa minimiskattenivåer anges i rådets direktiv /82/EEG om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor. Mineraloljedirektivet ger dock medlemsstaterna möjlighet att medge skattelättnader för bränslen som används i försöksverksamhet inom ramen för pilotprojekt som syftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Regeringen har i 2kap. 12§ lagen (1994:1776) om skatt på energi getts en möjlighet att ge sådana pilotprojektsdispenser. Gemenskapsrätten ger således inte möjlighet till generell skattenedsättning för t.ex. vätgas och biodrivmedel. Med stöd av pilotprojektsregeln har dock regeringen både upprätthållit och utvidgat området för skattenedsättning av biodrivmedel, i förhållande till tiden före EU-medlemskapet. Regeringen kommer att se över tillämpningen av pilotprojektsdispenserna i syfte att renodla just försöksverksamheten och få till stånd en noggrann uppföljning och utvärdering av de olika projekten. Även statsstödsreglerna kommer att uppmärksammas i detta sammanhang. Försök med vätgasdrift tyder på mycket små utsläpp, även om det finns vissa problem med risk för förhöjda utsläpp av kväveoxider. Framför allt distributionen av vätgas är dock komplicerad och förenad med stora kostnader. På grund av brand- och explosionsrisken kräver såväl distribution som användning mycket rigorösa säkerhetsbestämmelser. Motortekniken är inte heller fullt utvecklad. Regeringen kommer att ta ställning till skattenedsättning för vätgasdrift när det finns en ansökan härom, dvs. regeringen följer den rutin som generellt finns för ansökningar om skattenedsättning för alternativa drivmedel.
frs · GL12467 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när beslut om obligatoriskt förarbevis för terrängskoter kommer. , som haft regeringens uppdrag att utreda frågan om en särskild förarlicens för förare av terrängskoter, har överlämnat en utredning med förslag till utformning av en sådan förarlicens. Därvid har aviserat att verket avser att möjligt komplettera utredningen med förslag till författningslösningar. Jag har erfarit att avser att komma in med dessa kompletteringar . Regeringen kommer därefter - efter beredning av ärendet - att ta ställning i frågan.
frs · GL12468 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att utarbetar en policy för jaktupplåtelser på statens mark ovanför odlingsgränsen. De jaktliga förhållandena inom delar av renskötselområdet är speciella. Markägaren har den jakträtt som följer med äganderätten till marken. Medlem i sameby får jaga på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Denna rätt att jaga gäller både på statlig och privat mark. Det finns således en "dubbel" jakträtt på vissa marker. När regeringen i proposition 1986/87:58 om jaktlag m.m. föreslog att älgjakten i fortsättningen i princip endast skulle få bedrivas inom registrerade licensområden, krävdes en lösning som även beaktade den dubbla jakträtten. Regeringen föreslog därför i propositionen att varje fjällsamebys betesområde ovanför odlingsgränsen, liksom varje skogssamebys betesområde nedanför odlingsgränsen, registrerades som ett licensområde för älgjakt. Inom dessa stora licensområden skulle den privatägda marken registreras som särskilda licensområden. Samma mark kan således ingå i två licensområden, den är dubbelregistrerad. följde regeringens förslag. Systemet med dubbelregistrering av licensområden för älgjakt ovanför odlingsgränsen i och har varit i kraft . Det har fungerat väl. Älgjakten styrs av bestämmelserna om registrering av licensområden och beslut om älgavskjutning på dessa områden. Det saknas därför anledning att utarbeta en särskild policy för älgjaktupplåtelser just på statens mark ovanför odlingsgränsen. För upplåtelser på den aktuella marken av övrig jakt, småviltsjakt, finns fastställda riktlinjer .
frs · GL12469 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att rätta till det missförhållande som gör att en kvinnlig företagare fått sin änkepension reducerad därför att momsskatteskuld som insatts på konto för vidare betalning vid momsdeklaration räknats med i förmögenhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Som vet kan regeringen inte kommentera enskilda fall. Det är som bedömer och beslutar i det enskilda fallet. Anser den försäkrade att fel har begåtts då fattade sitt beslut bör naturligtvis den enskilde som beslutet angår begära att beslutet omprövas. Med anledning av de knapphändiga uppgifterna i fråga är det svårt att utifrån en principiell synvinkel lämna ett korrekt svar på frågan. För en korrekt och utförlig bedömning av frågan i sak hänvisar jag personen i fråga till . I det som följer redovisar jag dock delar av föreskrifter med anknytning till frågan. Den inkomst som skall påverka storleken av änkepension i form av folkpension beräknas enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer. Vad gäller definitionen av begreppet förmögenhet i ovan nämnda lag har som uppgift att utarbeta närmare föreskrifter som ledning för tolkning av lagen. Enligt föreskrifter skall vid beräkningen av förmögenhet och avkastning därav bl.a. beaktas tillgångar i form av förmögenhet i näringsverksamhet. Värdet av förmögenhet i näringsverksamhet tas upp med deklarationsvärdet året före ansökningsåret. Endast överskott tas upp vid förmögenhetsberäkningen. Vad gäller tillgångar i bank, ekonomiska föreningar som inte ingår i näringsverksamhet och motsvarande skall de enligt RFV:s föreskrifter tas upp med det belopp eller värde de har den dag den försäkrade ansöker om bostadstillägg/änkepension. Enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer tillämpas reglerna i lagen om allmän försäkring när det gäller tillsyn, omprövning och överklagande och ändring av beslut. En försäkrad som är missnöjd med beslut kan begära att kassan omprövar beslutet.
frs · GL1247 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att nollvisionen även skall gälla väg 73 till . Som säkert de vet så pågår arbetet med att upprätta investeringsplaner för transportinfrastruktur för . Som förutsättning för arbetet gäller bl.a. att utvecklingen av transportinfrastrukturen bör ske med utgångspunkt från nollvisionen. Väg 73 ingår i kategorin övriga riksvägar och planeras i den regionala trafikplaneringen där har planeringsansvaret. Jag har erfarit att i har upprättat ett förslag till länsplan som är på remiss till länets kommuner och andra berörda. I planförslaget ingår en ombyggnad av infarten till på . Jag avser inte ingripa i den nu pågående planeringsprocessen.
frs · GL12471 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om regeringen kommer att göra något i sina kontakter med den chilenska regeringen för att den demokratiska processen i inte skall omintetgöras med anledning av - som det hävdas - att valda parlament framöver inte kommer att kunna få igenom något beslut som inte accepteras av den förre diktatorn , efter det att han inträder som senator. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Utvecklingen i har kommit att engagera oss djupt i och jag vill betona att vi mycket noga följer den politiska utvecklingen i landet. avgår som arméchef och inträder därefter som senator på livstid. Den kommer inte att vidta några åtgärder eller ta några direkta eller indirekta kontakter med den chilenska regeringen annat än för att befästa och stärka demokratin i i enlighet med landets egen konstitution. Jag vill tillägga att de förändringar som ägt rum i sedan militärregimen upphörde , trots förekomsten av flera s.k. säkerhetsregler mot oönskade förändringar som skrevs in i den under införda - och i en folkomröstning godkända - nya konstitutionen , har inneburit att är en av de fasta demokratiska bastionerna i . Enligt konstitutionen erfordras för att ett beslut eller en ny lag skall antagas att den godkänts i såväl deputeradekammaren som i senaten med minst enkel majoritet. Vad gäller senaten består den av 47 senatorer med en mandattid . Därav väljs 38 senatorer i allmänna val och 9 utses av presidenten, högsta domstolen och det nationella säkerhetsrådet. Dessutom blir nu såsom tidigare president senator på livstid. Flera av de utsedda senatorerna i den senat som tillträder är medlemmar av partier tillhörande regeringskoalitionen. Andra bedöms vara neutrala. Förutom kan ett par av hans tidigare nära anhängare som också sitter i senaten räknas till regeringens motståndare. Men därav följer inte att den f.d. diktatorn i alla frågor kan blockera senatens ställningstaganden. sedan demokratins återinförande har regeringskoalitionen varit i minoritet i senaten. Oppositionen inom senaten har därigenom fått möjligheter att tvinga fram förhandlingar i många enskilda frågor. Detta har i och för sig förhalat utvecklingen men ibland också bidragit till uppnående av bred nationell enighet bakom de slutliga reformerna.
frs · GL12472 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om avsikten med att i 16§ då gällande jaktstadgan (1938:279) ta bort möjligheten för staten att lämna ersättning vid personskada eller dödsfall som orsakats genom angrepp av björn, varit att en skälig levnadsnivå inte skulle kunna garanteras i det enskilda fallet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Omfattande ändringar i jaktstadgan skedde efter förslag av Jakt- och viltvårdsberedningen. I betänkandet Viltskador (SOU 1979:52) anförde beredningen följande beträffande den aktuella paragrafen. "Enligt uppgift har bestämmelsen endast åberopats en gång . Sedan bestämmelsen tillkom har vidare det allmänna försäkringsskyddet byggts ut avsevärt och det finns också goda möjligheter för den enskilde att komplettera sitt försäkringsskydd på lämpligt sätt. Bestämmelsen är mot bakgrund härav otidsenlig. I detta sammanhang bör också uppmärksammas att risken för skador till följd av angrepp från andra djurarter - exempelvis aggressiva älgar och rådjur - utan att för den skull vara så stor att den bör framhävas är betydligt större än de risker som är förknippade med förekomsten av björn." Det nu citerade uttalandet av Jakt- och viltvårdsberedningen var motivet till ändring i 16§ jaktstadgan.
frs · GL12475 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en s.k. nollvision för flygtrafiken, sett ur ett internationellt/nationellt perspektiv. Först vill jag understryka att den svenska flygsäkerheten är hög och i nivå med den i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Vad gäller linjefarten och chartertrafiken har vi inte haft några omkomna . Chartertrafiken har figurerat i massmedierna , delvis därför att flygningar har blivit försenade eller inställda och därmed gett oönskade konsekvenser för resenärerna. Charterbranschen är en lågprisverksamhet som arbetar med små resurser. Därför kan det vara svårt att snabbt få fram ersättningsflyg vid tekniska problem. Att man vid dylika situationer inte tillåter flygplanet att starta visar att flygbolagen tar sitt ansvar för flygsäkerheten. Den rapportering av incidenter som kontinuerligt görs till utpekar inget bolag som riskabelt att flyga med. Vad gäller nollvisionen, som i praktiken gäller inom flyget, så avser regeringen i den kommande transportpolitiska propositionen att föreslå att nollvisionen skall gälla för samtliga trafikslag. Luftfartens internationella natur innebär att det internationella samarbetet är viktigt. I det här sammanhanget vill jag särskilt nämna det arbete som pågår inom EU att tillskapa en europeisk, gemensam flygsäkerhetsmyndighet. intar här en aktiv roll för att skapa så bra förutsättningar som möjligt att ytterligare höja flygsäkerheten på internationell basis.
frs · GL12476 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att överväga att svenskt bistånd prioriterar småskalig solcellsteknik som en avgörande strukturell insats för att förbättra kvinnors situation i . Två av de svenska biståndsmålen avser stärkandet av kvinnors ställning respektive arbete för hållbar utveckling. Regeringen noterar med tillfredsställelse att två av Sidas fem prioriteringar inom de nya riktlinjerna för energibiståndet avser just förnyelsebar energi respektive decentraliserad energiförsörjning för fattiga människor, dvs. det som frågeställaren syftar på. Det behöver knappast påminnas om att majoriteten av u-världens fattiga är just kvinnor. Sida har redan pågående insatser inom solcellstekniken i och . Det som frågeställaren begär är alltså redan en del av svenskt bistånd, och detta i ökande utsträckning och med klarare fokusering.