ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12957 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för att komma till rätta med kommunernas domstolstrots så att de funktionshindrades lagliga rätt verkställs. har frågat justitieminister vilka åtgärder ministern avser vidta för att få kommunerna att respektera lagarna och därmed undanröja lagtrots. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. infördes, som nämner, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i samband med att handikappreformen genomfördes. LSS kan definieras som en rättighetslag. Den medger att en förvaltningsdomstol, efter ett överklagande från den enskilde, kan överpröva huvudmannens beslut och sätta ett nytt i dess ställe. I den tidigare omsorgslagen, som endast omfattade personer med utvecklingsstörning, personer med autism och personer med förvärvad hjärnskada, fanns samma möjligheter till överprövning av beslut. Om domstolen finner att en viss insats skall ges enligt lagen är kommunen skyldig att tillhandahålla denna insats. utvärdering av handikappreformen (Slutrapport ) visar att under lagens tre första år överklagades nästan 2000 avslag om insatser. Länsrättens domar ledde till gynnande domar för en tredjedel av dem som överklagat, medan motsvarande andel var . Utvärderingen visar också att huvudmännen, kommun och landsting, inte alltid verkställer domar som är gynnande för den enskilde, vilket frågeställarna påpekar i sin fråga. Först vill jag framhålla att kommuner och landsting självklart är skyldiga att följa de lagar som gäller. Flera utredningar har sett över frågan om vilka åtgärder som skulle kunna vidtas mot de kommuner och landsting som inte verkställer domar eller tillhandahåller det stöd som bl.a. funktionshindrade har rätt till enligt lag. Det har varit svårt att hitta former för en tillfredsställande lösning, men det betyder inte att vi accepterar ifrågavarande kommuners eller landstings handlande. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att det också är en fråga om kompetensutveckling hos kommuner och landsting. Med en kompetent bedömning av behoven och korrekt handläggning skulle många överklaganden kunna undvikas och spara människor den frustration det innebär. Det viktigaste måste vara att personer med funktionshinder verkligen får det stöd de behöver och har rätt till enligt lagen. Det är också en tillsynsfråga. Frågan om hur funktionshindrades rätt till stöd tillgodoses behandlas bl. a. i den s.k. (Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder, dir. 1997:24). Även (Översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och uppgifter, dir. 1997:109) kommer i vissa hänseenden att beröra problematiken kring hur kommuner efterlever socialtjänstlagen. Jag kommer att följa utvecklingen och så fort det finns en rimlig lösning se till att vi kommer till rätta med denna viktiga fråga. Jag kan också försäkra att regeringen tar problemet på största allvar.
frs · GL12958 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att garantera säkerheten och framåt. Kraftbolagen arbetar aktivt med 2000-frågan . Enligt uppgift från () har alla datasystem vid kärnkraftverken inventerats och i de flesta fall har man också identifierat var eventuella problem finns. Kraftverken har lämnat lägesrapporter till SKI allteftersom arbetet med inventeringen fortskridit. SKI gör fortlöpande kontroller och kommer att genomföra en inspektionsomgång av samtliga kärnkraftverk. Att funktionstester vid några kraftverk avslöjat datatekniska problem är inte oväntat enligt SKI och detta visar att testerna fyller en funktion. I inget fall har de datatekniska problemen berört de centrala säkerhetssystemen. Av den redovisning SKI lämnade den1 enligt förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem framgår det att SKI inkluderat 2000-frågan i sin tillsynsverksamhet. Bedömer SKI att säkerheten inte kan garanteras vid kärnkraftverken kan SKI besluta om avstängning. Jag ser därför inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL1296 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för den grupp av personer som använt sitt privata pensionssparande fram till och som riskerar att stå utan ekonomisk försörjning när åldersgränsen för förtida uttag av pension skjuts fram från till . Den nedre åldersgränsen för förtida uttag av pension är . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att denna åldersgräns skall höjas till med verkan fr.o.m. den 1januari 1998. Detta för att möjligheterna till förtida uttag bättre skall anpassas till tidsschemat för ålderspensionsreformens genomförande. Det reformerade pensionssystemets intjänanderegler skall träda i kraft den 1januari 1999 och utbetalning av pension enligt de reformerade reglerna skall ske första gången . De som omfattas av reformen är personer födda och . Personer som är födda och senare kommer att få delar av eller hela sin pension beräknad enligt de reformerade reglerna. De som berörs av reformen och som tar ut pension , kommer i första skedet att få sina pensioner beräknade enligt nuvarande pensionsregler. Vid det första utbetalningstillfället för de reformerade pensionerna , kommer sedan pensionerna att räknas om till reformerad ålderspension. Omräkningen kan komma att leda till nettohöjning eller nettosänkning av pensionen. Om en person som är född och som fyller 1998, skulle kunna göra förtida uttag av sin pension kan man inte med säkerhet beräkna vilken pension den här personen kommer att få när pensionen skall räknas om . För att ett sådant besked skall kunna lämnas måste de nya reglerna för det reformerade pensionssystemet ha antagits av , vilket beräknas ske . Det är för att undvika att personer skall behöva fatta beslut på oklara grunder, som regeringen nu föreslagit att gränsen för uttag av ålderspension höjs till . Regeringen har lagt fram förslaget i samråd med de partier som träffat uppgörelsen om att reformera ålderspensionssystemet, dvs. tillsammans med Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Jag medger att tiden från det att förslaget lagts till att reglerna skall träda i kraft är mycket kort. För att i någon mån förlänga gick RFV, som förslaget presenterades, ut med information speciellt riktad till de som är födda . Det är beklagligt om detta förslag kan komma att skapa problem för vissa personer födda . Jag anser dock att alternativet att låta personer ta ut sin ålderspension utan att de kunnat få information om pensionens storlek vid det framtida omräkningstillfället vore än mer ofördelaktigt för den enskilde. Något förslag om specialregler för just de personer som valt att ta ut sitt privata pensionssparande från fram till avser regeringen inte att lägga.
frs · GL12962 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat kommunikationsminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att skall acceptera kontantbetalning i sina butiker för utförda tjänster. Eftersom numera förvaltas av Närings- och så svarar jag på frågan. Först vill jag konstatera att arbetar på en telemarknad med konkurrens. Bolaget har att fatta de affärsmässiga beslut som detta ger upphov till. Staten som ägare till har gett i huvudsak samma betingelser för sin verksamhet som gäller för övriga teleoperatörer. Detta poängteras i det beslut om Telias framtida inriktning som fattade (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98:NU14, rskr. 1997/98:308). I sina villkor för telefonabonnemang ingår i Telias fall att räkningen skall betalas via post eller bank. Det ankommer inte på staten som ägare att besluta om dessa villkor, det gör bolaget självt. Ansvaret ligger på bolagets styrelse och ledning. Jag har därtill erfarit att frågan om betalningssättet har prövats av domstol och den har då funnit att betalning via post eller bank inte leder till oskäliga besvär eller kostnader för abonnenten. Svaret till blir därför att jag inte avser att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GL12963 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att presentera någon strategi för utveckling, produktion och utbyggnad av solceller i . I de riktlinjer för energipolitiken som beslutades av ingår en långsiktig strategi för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Basen i denna strategi är en målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration. Målet är att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag. Solceller nämns som ett av flera viktiga teknikutvecklingsområden som är aktuella för insatser inom ramen för satsningen på forskning, utveckling och demonstration. ansvarar för genomförandet av huvuddelen av de energipolitiska programmen. Myndigheten bedriver verksamhet för att främja både solel och solvärme. Myndigheten har som strategi att arbeta med fyra verksamheter inom solelverksamheten: grundforskningsinriktad verksamhet vid Solenergicentrum i , vid (ÅSC) där man arbetar med bl.a. framtagande av bättre och billigare solceller, tillämpningsinriktad verksamhet som innebär att söka nischtillämpningar för solceller, t.ex. belysning av busskurer och solcellspaneler med reflektorer, satsning på ett groddföretag som försöker exploatera erfarenheter från ÅSC-verksamheten, samt Inom ramen för solvärmeverksamheten är myndighetens mål att ta fram ekonomiskt konkurrenskraftig solvärmeteknik. Strategin är att arbeta via ett utvecklingsprogram där man successivt tar fram alltmer lönsam solvärmeteknik. Satsningen görs tillsammans med samt tillverkande industri och presumtiva köpare av solvärme. Sammanfattningsvis ingår alltså solceller som ett viktigt teknikutvecklingsområde bland flera inom ramen för regeringens långsiktiga strategi för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem och främjar forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området.
frs · GL12966 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de allvarliga tillbuden vid Barsebäck1. De tillbud hänvisar till är fyra felinställda tryckvakter och den genomförda probabilistiska säkerhetsanalysen (PSA) som visar på att risken för härdskada för ligger över Internationella atomenergiorganets () rekommendationer. När det gäller den totala bedömningen av en reaktors säkerhet, vilket jag påtalade för i en liknande fråga den13 maj om PSA-analyserna av Oskarshamn1, så utgör PSA-analyserna endast en av flera komponenter i denna bedömning. Andra förhållanden som bedöms är om det föreligger en direkt avvikelse från licensieringskraven, resultat från inspektioner, kvaliteten på kärnkraftverkets säkerhetsorganisation, m.m. Eftersom resultaten av en PSA-analys inte ger något absolut och realistiskt mått på den totala risken anser (), liksom säkerhetsmyndigheter i andra länder, att inte enbart dessa resultat kan ligga till grund för myndighetsbeslut om huruvida reaktorn får köras vidare eller ej. Däremot kan resultaten från PSA-analysen ge värdefull vägledning om vilka funktioner som kan behöva prövas särskilt noga och ytterligare säkerhetsmarginaler skapas genom förbättringar av konstruktion, störningsinstruktioner, etc. Det är mot denna bakgrund som Kraft AB:s (BKAB) genomförda preliminära säkerhetsanalyser skall ses. SKI har i brev till BKAB i stort godkänt det åtgärdsprogram BKAB föreslår för att ytterligare öka säkerheten. SKI har dock begärt kompletterande redovisning på några punkter. Denna redovisning skall bl.a. innefatta handlingsstrategier för att manuellt hantera aktuella störningsförlopp, t.ex. inkoppling av ytterligare eltillförsel. Redovisningen skall göras till SKI innan uppstart efter årets revisionsavställning. På frågan om tryckvakter måste först konstateras att det inte förevarit någon händelse, utan att de feljusterade tryckvakterna upptäcktes vid den årliga återkommande kontrollen. SKI:s bedömning av den preliminära redovisning som tillställts inspektionen är att de feljusterade tryckvakterna ses vara av ringa säkerhetsmässig betydelse. Det utrymme, turbinhallen, som övervakas av tryckvakterna övervakas också av temperaturvakter. Klassificeringen av de felställda tryckvakterna som en (lägst klassificering på den sjugradiga skalan) gjordes med andra ord inte på grund av den säkerhetsmässiga betydelsen utan därför att BKAB själv identifierade en brist i sina rutiner för kvalitetssäkring. En utredning pågår som kommer att tillställas SKI. Jag ser inga skäl till att ytterligare åtgärder behöver vidtas utöver de som redan vidtagits av SKI.
frs · GL12967 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat utbildningsminister vilka åtgärder som utbildningsministern avser att vidta för att göra det möjligt för gymnasieeleverna att tentera sina betyg . Då frågor om gymnasieskolan ligger inom mitt ansvarsområde svarar jag på frågan. Jag har svarat på en fråga med i princip samma innebörd av (1997/98:746). I detta svar betonade jag att det är viktigt att behålla möjligheterna att höja betyg som man fått i tidigare studier. Jag svarade också att jag inte nu är beredd att vidga möjligheterna att höja redan godkända betyg medan eleverna befinner sig i gymnasieskolan. Det skulle leda till flera olägenheter, t.ex. att elevernas studier i andra kurser riskerar att bli lidande. I och med att kommunerna får ta ut en avgift för prövningen skulle det därtill leda till en situation som medför negativa konsekvenser för de elever som inte har råd att betala avgiften. Om prövningar skulle göras avgiftsfria skulle det innebära att skolhuvudmännen får ökade kostnader. Nuvarande bestämmelser för behörighet och urval till högskolan tillämpades vid antagningen till högskoleutbildning . När vi bl.a. har samlade erfarenheter av antagningen innevarande höst kan det finnas underlag att bedöma om bestämmelserna behöver ändras. Jag kan, som jag skrev i det tidigare svaret, försäkra om att jag följer denna fråga med stort intresse bl.a. därför att frågan har stor betydelse för unga människors framtid och deras känsla för rättvisa.
frs · GL12968 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att ge åkarna en jämställd möjlighet att kunna konkurrera i sin verksamhet med övriga europeiska åkare i stället för att tvingas "flagga ut" sina bilar till annat land och därmed skapa en svår situation för åkarna och deras chaufförer och anställda. I samband med att representanter för , och uppvaktade mig, och då ånyo pekade på det höga kostnadsläget för svenska åkeriföretag och den allt hårdare utländska konkurrensen, framhöll jag att det är viktigt att åkerinäringen inte följer sjöfartsnäringen genom en omfattande utflaggning av åkerier. studerar vi nu det material som överlämnades till mig . Vi kommer att fortsätta diskussionerna med branschens företrädare, för att se vad som kan göras nationellt och inom EU. En viktig åtgärd, som redan har vidtagits för att förbättra de svenska åkeriernas konkurrenskraft, är anslutningen av till det s.k. Eurovinjettsystemet, dvs. det gemensamma vägavgiftssystem för godsfordon eller fordonskombinationer med en totalvikt på över som tidigare , och gått samman i. När vägavgiften infördes den1 februari kompenserades fordonsägarna genom att fordonsskatten för fordon för vilka vägavgift betalas sänktes till minimiskattesatserna inom EU, dock en sänkning med högst det belopp som motsvarar vägavgiften . Vad gäller dieselskatten vill jag endast hänvisa till att regeringen i den transportpolitiska propositionen inte tog ställning till frågan om drivmedelsbeskattningen eftersom det pågår ett utredningsarbete inom trafikbeskattningsutredningen. Enligt transportpolitiska beslut skall åtgärder för att åstadkomma en mer rättvis konkurrenssituation prioriteras i det svenska EU-arbetet, t.ex. genom utformning och harmonisering av tillämpningen av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik inom samtliga trafikslag. I det transportpolitiska beslutet sägs också att bör verka för att få till stånd en effektiv tillsyn av den yrkesmässiga vägtrafiken och att initiativ bör tas som har till syfte att förbättra och harmonisera övervakning och kontroll av yrkestrafiken. Med tanke på att det från den1 juli är möjligt att inom EU utan kvantitativa restriktioner utföra cabotagetransporter, dvs. inrikestransporter i ett land där man inte är etablerad, är det också mycket viktigt att såväl svenska som utländska åkare på lika sätt fullgör sina skyldigheter i värdmedlemsstaten. Dessa frågor är också något som och berörda myndigheter har uppmärksammat och studerar.
frs · GL12969 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder som innebär att det återigen är möjligt att tillämpa högkostnadsskydd när det gäller antabus. Jag vill först betona att det är det företag som tillverkar ett läkemedel som avgör om produkten skall omfattas av läkemedelsförmånen. Enligt gällande lagstiftning skall företaget då förhandla med () om priset på läkemedlet. Endast om RFV och företaget kommer överens om priset kan produkten ingå i förmånssystemet. När det gäller antabus har tillverkaren begärt att få höja priset med . RFV har efter samråd med inte ansett sig kunna godta en sådan kraftig höjning. Företaget har då valt att ta ut produkten ur förmånssystemet och kan därmed också höja priset. En jämförelse visar att kostnaden för antabus för patienten var 690kr före prishöjningen och att den efter prishöjningen och utträdet ur högkostnadsskyddet uppgår till 1242kr . Patienter som vårdas inom landstingen berörs inte direkt av prishöjningen. I dessa fall är det landstingen som upphandlar vissa kvantiteter av läkemedlet och därvid har möjlighet att förhandla med tillverkaren om priset. Inte heller drabbas personer som vårdas för alkoholberoende i institutionsvård, eftersom man där inte använder antabus i behandlingen. Mot alkoholmissbruk används också ett nytt läkemedel, som dock har en annan verkningsmekanism än antabus. Detta läkemedel, som omfattas av högkostnadsskyddet, kostar patienten 325-1300kr för en behandling. Det är beklagligt när enskilda patienter drabbas av prishöjningar som denna. Regeringen kan dock inte besluta om prissättningen på enskilda läkemedel, utom i de fall då RFV har fattat ett beslut i en sådan fråga, vilket sedan överklagats till regeringen. Avslutningsvis vill jag också nämna att frågor rörande prissättning av läkemedel har utretts bl.a. av av läkemedel. Utredningens betänkande, Läkemedel i priskonkurrens (SOU 1997:165), är nu ute på en bred remiss. Även (SOU 1998:28) har behandlat dessa frågor.
frs · GL1297 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ersätta delar av den uteblivna Barsebäckselen med rysk kärnkraftsel. Energiöverenskommelsen och det energipolitiska riksdagsbeslutet från innebär bl.a. att den avvecklade kärnkraften skall ersättas genom effektivisering av energianvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel energiproduktion. skall även i fortsättningen vara i huvudsak självförsörjande med el. Det är alltså inte aktuellt att göra beroende av kärnkraftsproduktion i utlandet. Vi skall dock inte avstå från att importera el, exempelvis de år när vi har ont om vattenkraft i . Erfarenheterna från det nordiska samarbetet på elområdet visar att det finns stora fördelar med internationellt kraftutbyte och elhandel. Det möjliggör en jämnare och mer effektiv elproduktion, vilket minskar de negativa miljöeffekterna. Det främjar också stabila och låga elpriser. Det är även bra för försörjningstryggheten att koppla samman kraftsystemen i olika länder för att skapa mer flexibla försörjningsstrukturer. Energisamarbetet i är en viktig del i energiöverenskommelsen och den energipolitik som beslutat om. Ett vidgat energisamarbete i , bl.a. genom en utbyggd infrastruktur, är av största vikt för utvecklingen av en säker och mer miljövänlig elförsörjning i regionen. Polenkabeln är en del i en sådan infrastruktur. Det finns alltså goda energipolitiska skäl att anlägga Polenkabeln. Det saknas förutsättningar för import av rysk kärnkraftsbaserad el via Polenkabeln, eftersom det inte finns några ledningsförbindelser mellan ryska, ukrainska och baltiska kärnkraftverk och det polska elsystemet.
frs · GL12970 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att omgående tillsätta en opartisk utredare för att klarlägga statens handlande i två fall av påstått firmaintrång. En firma är den benämning under vilken en näringsidkare driver sin verksamhet. En näringsidkare har ensamrätt till sin firma. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör firmaintrång - dvs. olovligen använder någon annans firma - kan under vissa förutsättningar vara skyldig att betala ersättning till den som innehar firman. Om de berörda parterna inte kan komma överens om en sådan ersättning finns det enligt firmalagen en möjlighet att gå till domstol för att få prövat om ett intrång skett och att få ersättning om så varit fallet. Ett av de två fall av påstått intrång i firmarätten som nämnt avser en tvist mellan AB Tipstjänsts marknadsföring av Oddset och företagaren , som är ägare till företaget . Enligt vad jag inhämtat har diskussioner förts mellan dåvarande AB Tipstjänst, numera AB , och ägaren till Oddset om den eventuella skada företaget kan ha utsatts för. Den andra tvisten om påstått intrång i firmarätten berör utbildningssatsning och företaget . Diskussioner pågår mellan berörda parter för att nå en uppgörelse om lämplig kompensation till företaget för de olägenheter som kan ha uppstått. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag inte att det finns behov av att tillsätta en opartisk utredare för dessa händelser.
frs · GL12971 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att en omorganisation av domstolsväsendet inte skall ske händelsestyrt och utan demokratiskt förankrade beslut i riksdag. Det är riktigt att domstolskommittés uppdrag genom tilläggsdirektiv den26 slutligen inte kom att omfatta domstolarnas antal och placering (dir. 1998:22). I tilläggsdirektiven uttalade regeringen bl.a. att moderniseringen och reformeringen av domstolsväsendet måste fortsätta samt att de krav på moderna arbetsformer och ökad kvalitet som regeringen pekat på i de tidigare direktiven fortfarande gäller. Regeringen konstaterade vidare att det nödvändiga reformarbetet i fråga om domstolsväsendets yttre organisation nu måste drivas vidare i andra former. De försöksverksamheter som har satts i gång vid Länsrätten i och samt vid tingsrätterna i och syftar till att pröva nya former av samverkan mellan domstolarna för att bl.a. undersöka om resurser som använts i administrativ verksamhet i stället kan förbättra och utöka den dömande verksamheten. I uppdragen till lagmännen i respektive sägs bl.a. följande. En ordning med en gemensam chef för flera domstolar kan antas skapa förutsättningar för en bättre samverkan mellan domstolarna än . Det gäller t.ex. i fråga om administrativa funktioner samt utbildning. En bättre samverkan kan också underlätta för små domstolar att klara av ökad arbetsbörda i samband med tillfällig arbetsanhopning, semestrar, sjukdomsfall, m.m. Beträffande tingsrätt och länsrätt kan det innebära ett berikande utbyte mellan domstolsslagen. Dels kan domare i allmän domstol som så önskar, pröva dömande i allmän förvaltningsdomstol och vice versa, dels öppnar det möjligheten att pröva en gemensam notarieutbildning i allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol. Sammantaget bör enligt regeringens mening en utökad samverkan mellan domstolarna innebära att verksamheten främjas (regeringens beslut och , Ju98/1735 och Ju98/1866). Dessa försök kommer att utvärderas. kommer givetvis att informeras om utfallet av försöksverksamheterna liksom om förändringsarbetet inom domstolsväsendet i övrigt. Som regeringen uttalat i tilläggsdirektiven är det nödvändigt att domstolsväsendet reformeras. Det är i detta arbete angeläget att pröva olika alternativ i form av försöksverksamheter. Jag är övertygad om att regeringen och därigenom får ett bättre underlag för sina beslut om hur domstolsorganisationen skall reformeras.