ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12793 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att ideella organisationer av den typ som representerar även fortsättningsvis skall vara befriade från skatt. Bakgrunden till frågan är att skattemyndigheterna enligt nu vill beskatta stiftelser som bedriver hjälpverksamhet och att skattemyndigheten som ett testfall tagit upp frågan om beskattning av i . Jag har besvarat en fråga från med samma innehåll. Jag svarade då att jag inte kan kommentera ett enskilt ärende men att gällande rätt på området är utformad så att en stiftelse eller en ideell förening som har till huvudsakligt ändamål att utöva hjälpverksamhet bland behövande är frikallad från skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhet under förutsättning att verksamheten bedrivs i en omfattning som skäligen svarar mot avkastningen på stiftelsens eller föreningens tillgångar. Jag svarade vidare att jag för dagen inte såg något behov av att vidta några åtgärder på detta område. Det saknas enligt min mening skäl för att nu frångå denna bedömning.
frs · GL12794 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om hon är beredd att göra en översyn av kommunaliseringens effekter på naturbruks- och lantbruksgymnasierna. Eftersom det inom regeringen är jag som ansvarar för utbildningsfrågorna under högskolenivån, har jag fått frågan för besvarande. Syftet med förslagen i propositionen om huvudmannaskapet för gymnasial utbildning (prop. 1995/96:110) var bl.a. att renodla det ekonomiska ansvaret för gymnasial utbildning. Landstingen har även i fortsättningen initiativrätt men ej företrädesrätt till de nationella programmen i gymnasieskolan inom områdena naturbruk och omvårdnad samt till utbildningar med motsvarande innehåll i komvux. Eftersom kommunerna enligt förslaget gavs det fulla ekonomiska ansvaret skall en skatteväxling ske. Det i sig betyder inte att landstingen inte kan vara anordnare av utbildningen. Tvärtom, dessa utbildningar, särskilt de med inriktning på lantbruk och skogsbruk, förutsätter tillgång till stora anläggningar och kostsamma investeringar något som landstingen på ett engagerat sätt tagit fasta på. Det torde vara få kommuner som har möjlighet och beredskap att ta över ett sådant ansvar. I stället bör en ökad samverkan mellan landsting och kommuner ge möjlighet till ett effektivt utnyttjande av befintliga resurser. Såvitt jag känner till är det också endast undantagsvis som kommuner helt övertagit ansvaret för att anordna utbildningen inom naturbruksområdet. Utbildning som ges inom naturbruksprogrammet är mycket viktig såväl för ungdomar som intresserar sig för yrkesområdet som för . Jag anser det vara betydelsefullt att den också i fortsättningen kan hålla en hög kvalitet. Eftersom sökandeintresset är stort känner jag inte någon oro för denna sortens utbildning men avser att noga följa utvecklingen. Jag har alltså inte för avsikt att nu vidta några särskilda åtgärder.
frs · GL12795 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om hon avser att ta något initiativ på grund av de frågetecken som finns om kommande förbud mot användning av Permetrin. Arbetet i regeringen är fördelat så att det ankommer på mig att besvara frågan. Godkännande för ett bekämpningsmedel gäller generellt , därefter måste tillverkaren ansöka om förnyat godkännande. Omregistrering av insektsmedel, dit Permetrin hör, skedde 1995. Permetrin har sådana egenskaper som gör att det vid användning i skogsplantskolor uppstår oönskade miljö- och hälsorisker. Efter att ha hört samtliga intressenter och forskare beslutade Kemikalieinspektionen att ge ett begränsat godkännande för täckrotsplantor t.o.m. och för barrotsplantor t.o.m. . Vid den uppföljning av läget som Kemikalieinspektionen gjorde framkom att inget skydd ensamt på nuvarande tidpunkt kan klara ett acceptabelt skydd mot snytbaggen. Kemikalieinspektionen har därför öppnat en dialog med näringen som bl.a. resulterat i att de åtagit sig att lansera ett systematiskt forskningsprogram för att komma till rätta med snytbaggeproblemen. Jag har informerats om att tillverkaren har för avsikt att ansöka om fortsatt godkännande av Permetrin. Jag är också övertygad om att Kemikalieinspektionen samråder med alla intressenter i samband med beredningen av ärendet för att kunna göra den svåra avvägningen mellan hälso- och miljörisker samt skogens behov av ett effektivt medel mot snytbaggar.
frs · GL12797 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag avser verka för att förhindra en utfiskning av strömming i som slår ut stora delar av det kustnära, lokala fisket. Det svenska fisket skall bedrivas på ett hållbart sätt. Ett optimalt nyttjande av fiskbestånden skall nationellt uppnås genom att försiktighetsprincipen tillämpas och den biologiska mångfalden säkerställs. Fisket efter sill och strömming i regleras internationellt av för (IBSFC), där samtliga länder gränsande till deltar. före det aktuella fiskeåret fastställs med stöd av rekommendationer från () det maximala fångstuttaget för kommande kalenderår. I den del av som begränsas av latituden N5930, dvs. huvudsakligen samt , är för högsta tillåtna uttag sill och strömming. Kvantiteten får fiskas endast av och . andel av denna kvot är . Historiskt har endast en mycket liten del av den svenska kvoten fiskats upp. fiskades exempelvis endast av tilldelad kvot. Det nu pågående fisket sker helt i enlighet med de för området gällande bestämmelserna. Fisket är däremot såtillvida ovanligt att denna typ av fartyg normalt inte bedriver trålfiske i detta område. Varje svensk fiskare är ålagd att redovisa sitt fiske senast efter landning vilket innebär att har mycket god kännedom om fångstmängder i det aktuella området. Intill den 28maj 1998 hade inrapporterats en fångstmängd av sill och strömming uppgående till ca2000 ton. följer fisket kontinuerligt och kan vidta åtgärder vid alarmerande situationer. Vid behov kan genom att utfärda föreskrifter stoppa eller i olika avseenden begränsa fisket.
frs · GL12799 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att de TV-sända riksdagsdebatterna skall dövtolkas och textas. Bakgrunden till frågan är att döva och hörselskadade personer har svårare än andra att bli delaktiga i samhällets demokratiska processer om inte informationen anpassas. I betänkande (SOU 1991:97) beräknas antalet vuxna personer som är döva eller hörselskadade till mellan 40000 och 60000. Av dessa är mellan 6800 och 8800 personer barndomsdöva som har teckenspråket som sitt första språk. De tre programföretagen , och har ett åtagande gentemot staten och skall erbjuda program som skall vara tillgängliga för alla. SR, SVT och UR har en överenskommelse som fastställer programverksamheten om och för funktionshindrade. De har bl.a. åtagit sig att öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen genom att utnyttja ny teknik. Att det finns sådana tekniska möjligheter påpekar i sin fråga. fick i uppdrag av regeringen att göra en kartläggning och ett handlingsprogram "för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet". lämnade förslag till handlingsprogram som bl.a. berör meideområdet. I regeringens skrivelse 1996/97:120 om handikappolitik redovisas den samlade strategi som kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta arbete inom handikappområdet. I avsnittet "Ett tillgängligt regeringskansli" står bl.a. följande: En utvärdering av tillämpningen av regeringens riktlinjer när det gäller funktionshindrade personers tillgång till publikationer skall göras . Jag tycker det är mycket viktigt att personer med funktionshinder får samma tillgång till information om det politiska arbetet som andra. Alla ansträngningar bör därför göras för att föra ut viktiga arbete på ett sådant sätt att även personer med funktionshinder, däribland döva och hörselskadade, kan ta del av det. Hur detta skall gå till i praktiken är i första hand en fråga för .
frs · GL128 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen har initierat den studie om invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden som begärt och när studien skall vara genomförd. Jag håller med att vi har alldeles för litet kunskap om invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden. Vi har inlett ett arbete för att kartlägga arbetsmarknaden för kvinnor och män med invandrarbakgrund i ett jämställdhetsperspektiv. Utgångspunkten har varit att befintlig statistik skall kunna ge oss tillräcklig information. Det har visat sig vara svårt. Arbetskraftsdeltagande för invandrade kvinnor och män har sjunkit dramatiskt och särskilt mycket för kvinnor i vissa grupper. För att få veta mera om skälen till detta behöver vi komplettera tillgänglig statistik med ytterligare studier. utformar vi ett uppdrag av detta slag. Redovisningen av uppdraget skall spegla jämställdhetsperspektivet i den del av arbetskraften som har utländsk bakgrund. Även de som har lämnat arbetskraften och de som inte står till arbetsmarknadens förfogande skall ingå i analysen. Min ambition är att studien skall vara slutförd .
frs · GL1280 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att ta något initiativ för att rätta till orimligheter som uppstår efter Telias beslutade nya taxekonstruktion. är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad, och som sådant bestämmer det självt vilken prisstruktur som skall gälla för dess produkter. Regeringen kan och bör inte ingripa i de enskilda taxebesluten. Taxorna för den fasta telefonitjänsten är emellertid reglerade i telelagen så till vida att de skall hålla ett rimligt pris (2§) samt att de skall grunda sig på kostnaderna för tjänsterna (18§). Telelagen ger därutöver regeringen möjlighet att föreskriva att teletaxorna inte får överstiga en viss nivå (19§). Vad gäller regeln om att telefonitjänsten skall hålla rimligt pris har regeringen i propositionen 1996/97:61 Översyn av telelagen angivit att rimligheten i priset bör ses utifrån konsumentens perspektiv: "En utveckling av kostnaderna där en allt större andel av användarna av privatekonomiska skäl avstår från att utnyttja telefonitjänsten kan inte accepteras" (s. 72). Det står vidare: "Alltför stora prisvariationer mellan regioner eller mellan olika marknadssegment i tillhandahållandet av mer eller mindre likvärdiga tjänster bör inte accepteras" (s. 72). Det ingår i Post- och () uppgift att bevaka telemarknaden ur ett konsumentperspektiv. PTS håller på att studera de av föreslagna ändringarna. Det är upp till PTS att meddela regeringen om myndigheten finner att Telias nya taxestruktur inte är i linje med telelagens krav om rimligt pris. Om så skulle bli fallet får regeringen överväga eventuella åtgärder.
frs · GL12800 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöminister om hon, mot bakgrund av de miljöproblem som den minskade gatusopningen leder till, avser att vidta några åtgärder för att kommunerna skall få ökad förståelse för vikten av kontinuerlig gatusopning. Vi har kommit överens om att frågan skall besvaras av mig. Kommunernas skyldighet att bl.a. svara för gatusopning framgår av renhållningslagen (1979:596). Jag är övertygad om att kommunerna känner ett ansvar för och har förståelse för att sopning av gator liksom all annan verksamhet skall bedrivas på ett ändamålsenligt sätt och i enlighet med gällande bestämmelser. Jag ser därför inte någon anledning att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GL12801 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att äganderätten till ett stort antal byggnader av betydelse för domstolar och polis håller på att gå över i utländsk ägo. Frågan har övertagits av mig, eftersom som äger statens del av aktieinnehavet i , lyder under . genomfördes en omfattande förändring av organisationen för förvaltningen av statens fastighetsbestånd och myndigheternas lokalförsörjningsansvar. Bl.a. avvecklades och stora delar av det statligt ägda fastighetsbeståndet överfördes till fastighetsbolaget . 1995 beslutades om bolagets strategiska inriktning att uppnå en geografisk koncentration i syfte att långsiktigt nå högsta möjliga värdeutveckling för ägaren. beslutade att bilda Stenvalvet och därefter sälja aktier för att frigöra kapital i syfte att fullfölja strategi. Enligt vad jag har erfarit har styrelsen inför beslutet särskilt prövat frågan om seriositet och långsiktighet hos övriga delägare och funnit att ägarförändringen inte innebär någon försämring för hyresgästerna. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns något skäl att vidta någon åtgärd mot fattat beslut. Med anledning av den oro som anser att myndigheterna borde känna med nuvarande situation vill jag framföra följande. Fastighetsreformen som genomfördes innebar att varje myndighet svarar för sitt lokalbehov och själv får välja hyresvärd. Utvärderingar efter reformen visar att både lokalbehov och hyreskostnader analyseras på ett bättre sätt än tidigare av myndigheterna i deras verksamhetsplanering, som det ökade ansvaret medfört ökad kompetens i lokalfrågor. Denna utveckling tillsammans med att myndigheterna fritt kan välja hyresvärd gör att jag inte känner någon oro beträffande myndigheternas lokalförsörjning. Eftersom särskilt nämner domstolar och polismyndigheter som potentiellt utsatta, vill jag informera om att dessa myndigheter hyr omkring hälften av sina lokaler hos andra fastighetsägare än och Stenvalvet.
frs · GL12802 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att agera bilateralt, i EU eller i FN för att bidra till att spänningarna minskar mellan och . Bakgrunden är den omtvistade gränsdragningen länderna emellan. Den är djupt oroad över den senaste händelseutvecklingen, särskilt de bombningar som ägt rum på båda sidor. Såsom nära samarbetspartner till både och följer naturligtvis utvecklingen mycket noga. Risken finns att konflikten eskalerar ytterligare. Den medför också en ökad instabilitet på det redan konfliktdrabbade . Den konfliktförebyggande och konfliktlösande verksamhet som den regionala organisationen (Inter-Governmental Authority on Development) bedriver i regionen riskeras vidare att försvåras. Olika ansträngningar pågår i syfte att finna en fredlig lösning på konflikten, t.ex. har medlingsinsatser initierats av , , president såsom ordförande för samt OAU:s generalsekreterare . stöder dessa ansträngningar. har en kontinuerlig kontakt med regeringsrepresentanter från bägge länderna. Vi har vid dessa samtal uttryckt vår oro och djupt beklagat de senaste bombningarna, vi har också betonat betydelsen av att undvika en eskalering av konflikten och att finna en fredlig lösning. agerar även inom EU och FN. Flera gemensamma EU-uttalanden har gjorts. I det senaste uttalandet förklarades bl.a. att EU var ytterst oroad över den allvarliga eskaleringen av konflikten mellan och . Särskilt beklagades djupt bombningarna av och staden . har vidare som EU:s ordförande haft direktkontakt med både premiärminister och president och uppmanat dem att finna en fredlig lösning på konflikten. Konflikten har också behandlats i . Samtliga medlemmar i säkerhetsrådet manade i ett pressuttalande till eldupphör och upphörande av stridigheterna. uppmanade parterna att finna en fredlig lösning och uttryckte stöd för den plan som utarbetats av och , samt för OAU:s fredsansträngningar. Konsultationer om vidare åtgärder pågår inom både EU och . kommer även fortsättningsvis att agera aktivt både bilateralt och multilateralt för att få till stånd en fredlig lösning av konflikten.
frs · GL12803 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag bedömer att är tillräcklig tid för att både sak- och remissbehandla förslagen från utredningen om stöd till svensk filmproduktion och slutföra de nödvändiga förhandlingarna med övriga parter i ett nytt filmavtal. Bakgrunden till frågan är regeringens skrivelse (1997/98:171) . I skrivelsen redovisas det avtal som träffats om förlängning av finansieringsavtal för . Avtalet gäller för , men om parterna inte före har kommit överens om ett nytt finansieringsavtal skall det förlängda avtalet gälla även för . I skrivelsen redogör regeringen vidare för det utredningsarbete som har inletts och som skall vara avslutat . Ett syfte med det skyndsamma utredningsarbetet är att begränsa det tillfälliga avtalets giltighet till endast . Enligt utredningens direktiv (dir. 1998:36) skall den särskilda utredaren arbeta i nära kontakt med berörda intressenter inom filmlivet. I uppdraget ingår att pröva förutsättningarna för såväl en fortsatt avtalsmodell för finansiering av filmstödet som en finansiering utan ett avtal. Om utredaren finner att det finns förutsättningar för en fortsatt avtalsmodell skall ett förslag till nytt avtal lämnas. Av förslaget skall det framgå vilka parter som bör ingå samt de olika parternas bidrag till finansieringen. Förslaget bör vara förankrat hos de tilltänkta avtalsparterna. Mot denna bakgrund finns det enligt min bedömning tillräcklig tid avsatt för ett välgrundat ställningstagande om det framtida stödet till svensk filmproduktion.
frs · GL12804 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga om regeringens prognos av produktivitetsutvecklingen . Han vill veta om det inte finns en risk att regeringen har underskattat produktivitetsutvecklingen. tycks vidare mena att högre produktivitetstillväxt leder till en sämre sysselsättningsutveckling och högre arbetslöshet. Låt mig först konstatera att en hög produktivitetstillväxt är av godo. I ett längre tidsperspektiv finns det inte något samband mellan arbetslöshet och produktivitetstillväxt. Det är inte så att de länder som har haft en snabb produktivitetstillväxt har en systematiskt högre arbetslöshet. Inte heller steg arbetslösheten i då den genomsnittliga produktivitetstillväxten var . I stället är en hög produktivitetstillväxt en viktig förutsättning för hög tillväxt och därmed en god välfärd. En hög produktivitetstillväxt ökar inte endast utrymmet för privat och offentlig konsumtion utan också för kortare arbetstid. Ett viktigt inslag i regeringens ekonomiska politik är därför att skapa förutsättningar för en hög och uthållig produktivitetstillväxt. På kort sikt kan dock de faktorer som tar upp i sin fråga - ökad konkurrens och internationell avreglering - driva fram en högre produktivitetstillväxt som, i vissa sektorer, kan leda till en uppgång i arbetslösheten. För att motverka sådana tendenser är regeringens ekonomiska politik inriktad på att höja arbetskraftens utbildningsnivå och rikta in utbildningsinsatserna till de områden där arbetskraftsefterfrågan bedöms vara störst. Det kortsiktiga sambandet mellan produktivitetstillväxt och sysselsättning är dock långt ifrån entydigt. Det är, exempelvis, tydligt att en snabb produktivitetstillväxt gått hand i hand med en ökad sysselsättning inom delar av IT-sektorn. Jag är med andra ord inte speciellt orolig för att en snabbare produktivitetstillväxt än den vi förutsett i vårpropositionen skall äventyra uppfyllandet av målet att halvera den öppna arbetslösheten. Blir produktivitetstillväxten högre än vad vi prognostiserat kommer detta att bidra till en snabbare ekonomisk tillväxt och inte till en högre arbetslöshet. En högre produktivitetstillväxt lättar dessutom på inflationstrycket, vilket skapar ett utrymme för högre reallöner och lägre räntor. ser jag inga skäl till att revidera upp prognosen för produktivitetstillväxten. Den viktigaste anledningen till att vi väntar oss en viss nedgång i produktivitetstillväxten jämfört med är att tillväxtens sammansättning förändras. Den inhemska efterfrågan förutses ge upphov till ett växande BNP-bidrag, medan nettoexportens betydelse för tillväxten minskar. En sådan sammansättningsförändring leder normalt sett till en något långsammare produktivitetstillväxt.
frs · GL12805 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det är avsett att den nya skall förläggas till . har beslutat om ett nytt system för inkomstgrundad ålderspension. En del av detta system är fullt ut fonderad med individuella konton för de enskilda. Denna del kallas premiepensionssystemet. skall fungera som försäkringsgivare för premiepension. Myndigheten inrättas formellt nu . Den skall därefter byggas upp för att träda i full funktion . En särskild utredare har tillkallats för organiserandet av den nya myndigheten. I direktiven till utredaren sägs bl.a. följande. "Myndigheten skall agera på de finansiella marknaderna och samarbeta med en mängd företag på dessa marknader. Detta spelar stor roll för lokaliseringen av myndigheten. En utgångspunkt är därför att myndighetens kärnverksamhet skall förläggas till . Ett ytterligare skäl för denna lokalisering är tidsschemat för myndighetens uppbyggnad. För att det nya premiepensionssystemet skall kunna sättas i gång krävs ett omfattande uppbyggnadsarbete på . För att detta skall vara möjligt är det nödvändigt att utnyttja den kompetens som framför allt finns i . Inget hindrar dock myndigheten från att lägga ut verksamheter utanför kärnverksamheten på uppdragstagare utanför ." Det råder alltså ingen tvekan om att kärna bör ligga i . Jag är medveten om det kärva arbetsmarknadsläget i och i andra län som förlorat arbetstillfällen. har också informerats om situationen i av dem som företräder länet i . Jag vill understryka att möjligheterna att utnyttja funktioner i den nya myndigheten för att skaffa arbetstillfällen utanför storstadsregionen bör prövas noga. Jag har tidigare tagit initiativ till en sådan analys som pågår . En viktig förutsättning i detta arbete är att myndighetens verksamhet skall hålla en hög kvalitet i alla delar.
frs · GL12806 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att utveckla företagshälsovården. En grundläggande uppgift i regeringens arbetslivspolitik är att uppnå arbetsorganisationer som kännetecknas av delaktighet, helhetsperspektiv, jämställdhet mellan kvinnor och män, kompetensutveckling av de anställda samt en god arbetsmiljö med förebyggande av fysiska och psykiska hälsorisker. Jag har tidigare i olika sammanhang framhållit att företagshälsovården är en mycket viktig resurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet på våra arbetsplatser. En arbetsgrupp under har färdigställt rapporten (Ds 1998:17) Företagshälsovård - En resurs i samhället. I rapporten lämnas förslag som syftar till att integrera företagshälsovården i arbetsmiljöarbetet på den enskilda arbetsplatsen och ta till vara dess resurser ur ett samhälleligt perspektiv. Rapporten har remitterats och remissvaren skall vara inkomna till . Frågan om vilka åtgärder som behöver vidtas för att bygga vidare på och upprätthålla en bra företagshälsovård som arbetar med förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsinriktad rehabilitering kommer därefter att bli föremål för fortsatt beredning inom . Därutöver vill jag erinra om mitt svar på interpellation 1997/98:275 av om vuxenmobbning på arbetsplatserna. I svaret framhöll jag bl.a. att jag har för avsikt att tillsätta en delegation som får i uppdrag att granska arbetslivets utveckling, identifiera de viktigaste problemområdena, lägga förslag till förbättringar och bilda opinion.
frs · GL12807 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om han avser tillsätta en reaktorsäkerhetsutredning. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det ankommer på mig att svara på frågan. Frågan om en ny reaktorsäkerhetsutredning väcktes tisdagen den 26maj 1998 under särskilt anordnade debatt om kärnkraften och näringsministern uttalade då att han skulle ta upp frågan om en ny reaktorsäkerhetsutredning i regeringen. Frågan är under beredning inom .