ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12404 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att garantera att avsedda medel för Leaderprojekten verkligen kommer att utbetalas från länsstyrelserna. De områden i som omfattas av EG:s strukturfondsprogram har inte enbart staten som nationell offentlig medfinansiär av utvecklingsprojekt. Det är i berörda områden ett gemensamt åtagande för alla offentliga aktörer, t.ex. landsting, kommuner och länsstyrelser, att medverka i och utnyttja de möjligheter som programmen ger för regional och lokal utveckling. Efter beslut om statsbudgeten 1998 beslutade regeringen om länsstyrelsernas verksamhet och medelsdisposition för . Beslutet innebär bl.a. att medfinansiering av de strukturfondsprogram som berör länen skall prioriteras. Regeringen och har därmed gett den regionala och lokala nivån de verktyg som behövs för att bedriva de prioriterade utvecklingsinsatserna. Vilka strukturfondsprojekt i t.ex. målen 5b och 6 eller gemenskapsinitiativen Leader eller Interreg som väljer att stödja, och fördelningen dem emellan, är inte en fråga för regeringen utan en fråga för myndigheten själv att avgöra. När det gäller utbetalning av de medel beslutat stödja projekt med förutsätter jag att dessa utbetalas i den takt som krävs för projektets fortlevnad mot att projekten kan redovisa verifierade kostnader.
frs · GL12405 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att det skall ges möjlighet till resursförstärkning genom användandet av s.k. kvalitetshöjare även inom privat driven barnomsorg. Det finns flera parter som gynnas av resursarbete, arbetsgivaren och den arbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga sektorn - även allmänheten. Genom resursarbete får de arbetslösa också bättre chanser på den reguljära arbetsmarknaden. När en kommun eller ett landsting gör en extern upphandling av tjänster inom t.ex. barnomsorgsområdet sker det normalt därför att man vill jämföra den egna verksamhetens kvalitet, omfattning och kostnader med privata alternativ. Det kan därför finnas anledning till att överväga resursarbete på samma villkor hos sådana privata verksamheter. Det är dock inte möjligt att gå in med resursarbete på den privata marknaden där det skulle kunna snedvrida konkurrensen genom att vissa företag skulle komma att gynnas på bekostnad av andra. Eftersom alla företag inte kan garanteras resursarbeten till sin verksamhet bryter det mot om konkurrensneutralitet. Samma restriktivitet när det gäller samhällsstöd gäller av naturliga skäl inte för de offentliga verksamheterna. Därför erbjuds resursarbeten dit. Innan en analys av en alternativ användning av resursarbeten är gjord är jag inte beredd att ändra reglerna för resursarbete.
frs · GL12406 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att förhindra att studenter med föräldraansvar diskrimineras vad gäller tågrabatt för studerande. I och med trafikpolitiska beslut fattar () själv inom givna ramar beslut i frågor som rör den egna trafiken. Frågor om biljettsystemets utformning och rabatter för olika resandekategorier hör till dessa. Mycket riktigt har avtal förhandlats fram mellan olika studentorganisationer och SJ om rabatt på tågresor. Dessa studentorganisationer kan antas företräda alla kategorier av studenter - även de med föräldraansvar. Till avtalen finns knutna villkor om de förutsättningar, exempelvis i vilken mån barn kan medfölja den studerande, som gäller för att rabatten skall utgå. Avtalen har ingåtts på frivillig basis och på villkor som bägge parter kunnat acceptera. Regeringen har ingen anledning, eller möjlighet, att ingripa i avtal som på frivillig basis tecknats mellan SJ och olika studentorganisationer.
frs · GL12407 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att en förlängning av skall komma till stånd. Jag delar uppfattning att erfarenheterna av genomgående är goda både när det gäller att vårda kulturarvet och skapa sysselsättning. Vartefter tiden går får vi på nya bevis för de positiva resultat som har åstadkommits, inte minst när det gäller att tillgängliggöra samlingarna. Också konstaterade under behandlingen av budgeten för att SESAM-satsningen varit framgångsrik på många sätt (bet. 1997/98:Kru s.59). Först /99 kommer samtliga projekt att vara avslutade. kommer en utredare inom att analysera kulturens roll när det gäller sysselsättning och regional utveckling. Rapporter från avslutade och pågående SESAM-projekt kommer då att utgöra ett viktigt underlag. Regeringen avser att lämna en slutrapport med en grundlig utvärdering av projektet både ur sysselsättningssynpunkt och vad gäller samlingarnas långsiktiga bevarande liksom tillgängliggörandet av dem. Först med detta samlade resultat går det att göra en bedömning av vilka behov som kvarstår och hur museerna och arkiven planerar att åtgärda dem. På grundval av denna analys kan eventuella vidare insatser värderas. kommer jag självklart att verka för att kunskaper från projektet tas till vara och sprids.
frs · GL12408 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att svenska myndigheter får vetorätt mot eventuell export av ubåtar som samtillverkas av och det franska DCN. Som vet kan jag inte kommentera en enskild affär på det detaljerade sätt som efterlyser. Jag vill emellertid erinra om vad som står i riktlinjerna för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan om avtal med utländsk part om gemensam utveckling eller tillverkning av krigsmateriel och eventuell export av sådan krigsmateriel. "Om ett samarbetsavtal med utländsk part förutsätter export från samarbetslandet till tredje land bör fråga om sådan export, i den mån slutprodukten har en övervägande svensk identitet, bedömas i enlighet med riktlinjerna för sådan export från ." Vidare sägs att "beträffande materiel som har övervägande utländsk identitet bör export från samarbetslandet till tredje land medges inom ramen för samarbetslandets exportregler." Det sägs också att om det föreligger ett starkt svenskt försvarspolitiskt intresse kan under vissa omständigheter materiel med övervägande svensk identitet få exporteras enligt samarbetslandets regler. Dessa är de riktlinjer som regeringen presenterat för (prop. 1991/92:174, bet. 1992/93:UU1) och som regeringen fortsatt avser att tillämpa.
frs · GL12409 · 1997-12-31 00:00:00 — anser att ett privatägt kafé i tvingats i konkurs utkonkurrerat av ett kafé drivet i form av ett . Det har med offentliga subventioner kunnat hålla lägre priser än det privata alternativet. frågar vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att undvika att liknande händelser inträffar . Det finns inget kafé i som drivs som ett . Däremot finns en mötesplats för arbetslösa i som kallas . Det är ett allaktivitetshus startat med starkt stöd av parterna på arbetsmarknaden, kyrkan, bildningsförbunden i nära samverkan med kommunen. Allaktivitetshuset med drivs av kommunen med tre anställda varav en bl.a. arbetar som bagare. En del konditorivaror köps från ett närbeläget finbageri. Utöver de tre anställda har funnits i genomsnitt två . De ALU-placerades uppgifter har varit att engagera sig i besökarna på allaktivitetshuset, inte arbeta i kaféet. Kaféet blev populärt och försäljning för avhämtning började. Detta ledde till ett möte i kommunen där man beslutade att servering endast skulle ske på plats. I samband därmed klargjorde arbetsförmedlingen för dem med ALU-placering att det aldrig varit avsikten att dessa skulle delta i kaféverksamheten och om så trots allt skett så skulle det upphöra. Jag är glad att gav mig tillfälle att förklara denna missuppfattning. Det finns problem med undanträngning och konkurrenssnedvridning i vissa ALU-verksamheter och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder och det är oerhört viktigt att dessa risker beaktas när förmedlingen placerar en arbetslös i åtgärd. Jag tror att medvetenheten hos arbetsförmedlingarna numera är stor i dessa frågor. Det visar inte minst exemplet från .
frs · GL1241 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att socialtjänstlagen följs när det gäller missbrukarvården. har det återkommande kommit oroande rapporter om läget i missbrukarvården. Uppgifterna är dock motstridiga. Vissa hävdar att det sker en nedrustning av missbrukarvården, andra att det sker en omstrukturering mot vård i öppnare former och en utveckling av nya former för rehabilitering. har i rapporten i missbrukarvården - mot öppna former (1996) beskrivit hur resurser och insatser inom missbrukarvården har förändrats . Institutionsvården har kraftigt minskat och ersatts av alternativ inom öppenvården. har regeringens uppdrag att följa upp rapporten. Uppdraget är fokuserat på en analys och bedömning av förhållandet mellan öppen och sluten vård för personer med missbruksproblem. Detta uppdrag skall redovisas till regeringen . Enligt preliminära bedömning avsätts ungefär lika stora resurser för missbrukarvården som . Användningen av tvångsvård fortsätter att minska, men utnyttjandet av den frivilliga institutionsvården ligger kvar på i stort sett samma nivå som . Det sker, enligt , en fortsatt omstrukturering av insatserna från institutionsvård till vård i öppna former. Inom ramen för den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser följer vi frågan noga. har tillsammans med bl.a. inbjudit till ett seminarium, som kommer att äga rum , där frågor om läget och utvecklingen av missbrukarvård skall behandlas. Jag vill avvakta bl.a. resultatet av innan jag tar ställning till eventuella åtgärder när det gäller sätt att sköta vården av personer med missbruksproblem.
frs · GL12410 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om avsikten med den nya är att kunna ställa tidigare verksamhetsutövare (), som bedrev verksamhet för så sedan som , till ansvar för efterbehandling av förorenade mark- och vattenområden. Enligt förslaget till lag om införande av (8§) skall regler om efterbehandling tillämpas i fråga om miljöfarlig verksamhet vars faktiska drift har pågått efter om verkningarna av verksamheten alltjämt pågår vid tiden för ikraftträdande. Verksamhetsutövare som bedrivit verksamhet är således i princip ansvarig för efterbehandling av förorenade mark- och vattenområden om verkningarna av verksamheten inte har upphört vid ikraftträdande. Enligt regeringens förslag till miljöbalk skall dock en skälighetsprövning göras (10kap. Vid skälighetsprövningen skall beaktas hur som har förflutit sedan föroreningarna ägt rum, vilken skyldighet den ansvarige hade att förhindra framtida skadeverkningar och omständigheterna i övrigt. Skälighetsprövningen kan alltså beroende på omständigheterna i det enskilda fallet medföra fullt ansvar, jämkat ansvar eller att inget ansvar åläggs. Prövning av enskilda fall kommer att ske hos tillsynsmyndigheter och miljödomstolarna.
frs · GL12411 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt de nya forskningsresultaten vad gäller minskade utsläpp av kväveoxider kommer att beaktas i regeringens kommande miljö- respektive transportpolitiska proposition. Först vill jag betona att också regeringen med glädje konstaterar att de insatser som riksdag och regering respektive industrin gjort har resulterat i minskade utsläpp av kväveoxider. Självfallet är det så att dessa resultat kommer att beaktas i pågående och kommande arbeten inom . Eftersom de båda nämnda propositionerna fortfarande bereds inom kan jag dock inte närmare kommentera dessa arbeten.
frs · GL12412 · 1997-12-31 00:00:00 — Den 2februari 1995 svarade dåvarande finansministern på en fråga från om vad som behövde göras för att obligationer som spärrats observeras i någon form av kontroll vid bankkontoren. Frågan hade ställts med anledning av att ett bankkontor hade köpt stulna premieobligationer utan att kontrollera spärrlista samt vägrat att till polisen lämna ut namnet på den person som banken köpt obligationerna av. Finansministern svarade då med att han ämnade försäkra sig om att inom ramen för sin föreskriftsmakt, beaktar problemet med spärrade obligationer samt att diskussioner skulle inledas med justitieministern i syfte att se om penningtvättslagen borde stärkas. har frågat om jag vidtagit utlovade åtgärder för att hindra penningtvätt genom handel med obligationer. Det skall först sägas att premieobligationer utgivna fr.o.m. första lånet 1996 utfärdas genom att registreras på konto hos Värdepapperscentralen, vilket innebär att det inte längre kommer att finnas några obligationer som kan förkomma. Emellertid kommer det att finnas äldre dokumentbaserade premieobligationer i omlopp. Jag kan konstatera att hade utfärdat både föreskrifter och allmänna råd om bl.a. kontrollrutiner till förebyggande av penningtvätt (FFFS 1994:9 och 10). Dessa är tillämpliga på alla banktransaktioner, alltså även handeln med premieobligationer, och anger på ett detaljerat och utförligt sätt hur t.ex. en bank skall kontrollera kunders identitet och granska alla transaktioner som kan antas härröra från brottsligt förvärv m.m. Dessa regler gäller än . har regeringen dessutom tagit initiativ att ytterligare effektivisera bekämpningen av penningtvätt. beslutade regeringen att tillkalla en utredare för att utreda olika frågor om bekämpning av penningtvätt och annan kvalificerad brottslighet (dir. 1995:132). Utredaren överlämnade sitt betänkande, Bekämpande av penningtvätt (SOU 1997:36), . Han föreslår bl.a. att t.ex. banker skall kunna använda datastöd i sina interna kontrollrutiner. Vidare föreslår han uppmjukningar i vissa sekretessbestämmelser så att informationsutbytet, t.ex. mellan bankerna och polisen, underlättas. Enligt förslaget skall vissa mer flagranta överträdelser av penningtvättslagen begångna av personer verksamma inom t.ex. en bank kunna bestraffas. Utredningen bereds och jag hoppas att regeringen skall kunna lämna ett förslag till senare i vår.
frs · GL12413 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att föreslå en höjning av dieselskatten. Inriktningen av den framtida transportpolitiken kommer att presenteras i den transportpolitiska propositionen. I den propositionen kommer även de olika trafikslagens kostnadsansvar att behandlas. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning till frågan om en höjning av dieselskatten.
frs · GL12414 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om han avser att avbryta förhandlingarna om (Multilateral Agreement on Investment) för att säkra en demokratisk, oberoende och heltäckande analys av de sociala och miljömässiga konsekvenserna av ett multilateralt avtal om investeringar. Frågan har överlämnats till mig. Svaret på fråga är nej. I välkomnar vi som bekant utländska direktinvesteringar och försöker underlätta för utlänningar att investera hos oss. Jämfört med kommer därför inte att medföra några större skillnader för utländska investerares möjligheter att verka i . Min förhoppning är att skall förbättra för svenska företag i utlandet genom att ge dem samma möjligheter att bedriva verksamhet som sina utländska konkurrenter. En av huvudprinciperna i är att utländska investerare inte skall behandlas sämre än landets egna. Men lika viktigt är givetvis att de inte heller behandlas bättre. har varit mycket tydligt på denna punkt. Målet är att i största möjliga utsträckning begränsa utrymmet för all slags diskriminering - både positiv och negativ. Ett land som blir medlem av tvingas inte ändra sina regler för utländska investerare under förutsättning att dessa inte skiljer mellan investerare från utlandet och landets egna. Om landet t.ex. har höga miljökrav, som inte skiljer mellan utländska och inhemska investerare, kan dessa ändå behållas och även förstärkas. Liksom övriga har preliminärt anmält undantag från MAI-åtagandena. I arbetar vi kontinuerligt med de svenska undantagen. Eftersom förhandlingarna fortfarande pågår är det omöjligt att bedöma vilka undantag slutligen kommer att begära. Förhandlingarna måste avslutas innan en trovärdig utvärdering av konsekvenserna av kan göras. I försöker vi fortlöpande bedöma konsekvenserna av de förslag som förs fram i förhandlingarna. Detta arbete sker i kontakt med statliga verk och företrädare för folkrörelser, näringsliv och andra organisationer. En utvärdering av skall ske innan avtalet överlämnas till . Denna utvärdering kommer att göras oberoende från . I vad gäller en rad andra aspekter på avser jag återkomma till i mitt svar på interpellation (1997/98:144) om av .
frs · GL12415 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att ändra reglerna för ersättning till skattenämndernas ledamöter så att lekmannainflytandet i nämndernas arbete säkerställs. Frågan är ställd med den utgångspunkten att skattenämndernas ledamöter har sammanträdesplatsen som sitt tjänsteställe och att reseersättning därför inte betalas för deras resor till och från sammanträdesorten. Ledamöter i skattenämnd får fr.o.m. ersättning för sitt uppdrag enligt samma regler som gäller för nämndemän i domstol. Arvodesreglerna som gäller för nämndemän i länsrätt skall därvid tillämpas för skattenämndsledamöterna. Det innebär att de kan få arvode för förberedelsearbete inför sammanträdet. För nämndemän i domstol gäller i beskattningshänseende en särskild bestämmelse om tjänsteställe som innebär att tjänstestället för dem skall anses vara bostaden (punkt 3 anvisningarna till 33§ kommunalskattelagen [1928:370]). Det medför att deras resor mellan bostaden och domstolen skattemässigt betraktas som tjänsteresor. Huvudregeln i fråga om tjänsteställe är annars att tjänsteställe är den plats där arbetstagaren fullgör huvuddelen av sitt arbete. För ledamot i skattenämnd gäller denna huvudregel. Flera ledamöter i skattenämnd har i brev till departementet uppgett att skattemyndigheterna inte betalar ut reseersättning för deras resor till sammanträdesorten och att reglerna således tillämpas på det sätt som beskrivits av . Min mening är att skattenämndens ledamöter inte bör behandlas annorlunda än nämndemän i domstol i det här avseendet. Det har därför redan inletts ett arbete med att undersöka vilka eventuella åtgärder som kan behöva vidtas för att ledamöter i skattenämnd skall erhålla ersättning för resor till sammanträdesorten.
frs · GL12416 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser göra för att stärka inland när det gäller företagsetableringar. Arbetet med att aktivt åstadkomma etableringar av företag i inland och i våra övriga stödområden har pågått i . Resultatet är att över 7000 arbetstillfällen tillkommit i dessa områden. Glädjande nog har alltfler internationella företag och koncerner etablerat sig i stödområden för fortsatt expansion till och övriga . Jag vill i detta sammanhang bl.a. nämna Sykes Datasvar till , DHL till , SEMA-Group till , /American Express och till , till , det till och Catepillar till . En förutsättning för internationellt företagande är att vi i kan erbjuda internationellt konkurrenskraftiga spelregler för företagen. måste de internationella företagen, liksom de svenska, ta ett samhällsansvar för sysselsättningen i . Detta gäller inte minst i de fall då företagsetableringarna tillkommit med hjälp av regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska medel, dvs. Jag är därför djupt kritisk till /Transswedes agerande i . Min kritik gäller både själva utflyttningen och på det sätt beslutet genomfördes, utan information eller underhandskontakter med varken kommun, länsstyrelse, länsarbetsnämnd eller departement. En av mina medarbetare har besökt S.A.F.E. i och framfört min kritik. Samtalen med kommer att fortsätta.
frs · GL12417 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att det nya samarbetet mellan marinen och polisen även inriktas på övervakning av oljeutsläpp till havs. Det finns inget etablerat samarbete mellan Försvarsmakten och polisen när det gäller verksamhet till sjöss. Däremot vill jag framhålla att på uppdrag av Försvarsmakten är fem stridsbåt90 utlånade av till fram till . Dessa båtar, som saknar bestyckning, är ommålade i polisens färger och försedda med polisiär utrustning. Utnyttjandet av Försvarsmaktens resurser för civila ändamål begränsas dock genom vad regeringen har anfört i proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse: "Den i vårt land gällande grundsatsen att militärt tvång eller våld inte skall brukas mot den egna befolkningen eller andra civila utgör en annan självklar begränsning. Militär personal skall således inte ges uppgifter som utanför det traditionella militära verksamhetsområdet rymmer utövning av våld eller tvång mot enskilda. En annan sak är att resurser kan utnyttjas till stöd för andra myndigheter som är lagligen berättigade att använda tvång eller våld. De militära resurserna bör dock i sådana situationer nyttjas på så sätt att det inte kan uppfattas som ett avsteg från de begränsningar som här angetts." I betänkande 1995/96:FöU1 Totalförsvarets förnyelse uttalade bl.a. följande: "Utskottet delar regeringens syn att militär personal inte skall ges uppgifter utanför det traditionella militära verksamhetsområdet som kan innebära tvång eller våld mot enskilda. Tolkningen får dock inte göras så strikt att exempelvis försvarets resurser - och i det sammanhanget även militär personal - inte skulle kunna ställas till civila myndigheters förfogande i deras myndighetsutövning. Försvarsmakten skall kunna ingå som part i samordning eller samverkan som kan ge praktiska eller ekonomiska samordningsvinster." är den myndighet i som är ansvarig för miljöräddningstjänst till sjöss. Jag avser inte verka för någon förändring av detta ansvar.
frs · GL12418 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen gör för att möjliggöra förskoleklasser i enskild regi . Regeringen utgick i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) från att godkända fristående skolor kommer att vilja anordna förskoleklass och sade att det vore rimligt att , som prövar ärenden om godkännande av fristående skolor, också skulle pröva sådana ärenden om enskild förskoleklass. Regeringen ville dock först utreda konsekvenserna av en sådan förändring, då regelsystemen för fristående skolor och enskild förskoleverksamhet i väsentlig grad skiljer sig åt såväl när det gäller villkoren för att få driva verksamhet som rätten till offentliga bidrag. Vid behandlingen av propositionen beslutade emellertid att ge regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört om fristående förskoleklasser. Enligt tillkännagivandet skall regeringen återkomma med förslag till ändringar i bestämmelserna om tillståndsgivning, bidrag, tillsyn av verksamheten samt de övergångsbestämmelser som kan behövas etc. Enligt 2 b kap. 6 och 10§§ skollagen (1985:1100, ändrad 1997:1212), kan ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen söka tillstånd och bidrag hos den kommun där verksamheten skall bedrivas. Denna möjlighet finns i avvaktan på att ett förslag om nya villkor för fristående förskoleklasser kan överlämnas till och behandlas av . En arbetsgrupp inom utarbetar en promemoria, som kommer att remissbehandlas. Regeringsformens krav på beredning medger inte att något förslag kan föreläggas i sådan tid att ett beslut kan fattas under vårriksdagen.