ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12522 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder regeringen planerar för att motverka kvinnors bristande makt och därmed hälsa. Regeringen har, med regeringsförklaringen som grund, initierat och vidtagit en rad åtgärder för att jämställdhetsperspektivet skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Makt och inflytande skall delas lika mellan kvinnor och män. Men, precis som påpekar, har kvinnor i många fall påtagligt mindre inflytande över arbetsuppgifterna och mindre grad av självbestämmande än män. När det gäller att öka kvinnors makt och inflytande tillsatte regeringen en utredning om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan män och kvinnor (den s.k. ). Utredningen resulterade i 13 rapporter samt ett slutbetänkande (SOU 1998:6) som kom . Utredningen föreslår en rad åtgärder för att komma till rätta med bristen på jämställdhet mellan män och kvinnor. Det handlar bl.a. om utbildning och förtydliganden i jämställdhetslagen. Betänkandet kommer att remissbehandlas . Vidare pågår en förstudie om jämställdhetsmärkning, dvs. en form av märkningssystem för de produkter som ett företag tillverkar som visar att företaget uppfyller vissa jämställdhetskriterier. Förstudien skall resultera i en slutrapport . Regeringen har även tillsatt en arbetsgrupp för metodutveckling i jämställdhetsarbetet. Arbetsgruppen skall arbeta och ett syfte är att föreslå åtgärder för utveckling av metoder för jämställdhetsanalyser, uppföljning och utvärdering. Skillnader i kvinnors och mäns hälsa kan förklaras på olika sätt. Dels finns biologiska skillnader mellan könen och medför skilda risker för ohälsa. Dels finns skillnader mellan könen i hälsorelaterade beteenden och livsvillkor som t.ex. förhållanden i arbetslivet och familjelivet som kan innebära risker för hälsan. Det bedrivs ett flertal aktiviteter för att på olika sätt uppmärksamma och belysa skillnader i hälsoläget för kvinnor. Låt mig i det följande nämna några. Inom pågår ett tvåårigt utvecklingsprogram som syftar till att skapa förutsättningar för att all verksamhet inom departementets ansvarsområde skall tillföras ett genderperspektiv. Den parlamentariskt sammansatta har till uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen samt föreslå strategier för hur målen skall uppnås. Av kommitténs direktiv framgår att en av de viktigare uppgifterna är att uppmärksamma och belysa skillnader i hälsa mellan män och kvinnor. Utredningen om bemötande av kvinnor och män i vården lämnade sitt förslag Jämställd vård - Vård på lika villkor (1996:133). Utredningen har bl.a. analyserat vilka effekter bemötandet kan få för vård och behandling. Den slår fast att effektivare vård kräver ett könsperspektiv, bl.a. måste hårdare krav ställas när det gäller utbildning av vårdpersonal. Det är även viktigt att forskningen utgår från kvinnors villkor och behov. finns ett särskilt program, Kvinnors hälsa, som syftar till att få ett kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet. Slutligen vill jag nämna att medicinska fakulteter fick medel av regeringen för att utveckla kurser i kvinnors hälsa. Syftet är att kurserna skall bli en del av läkarutbildningen.
frs · GL12523 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när en ny arbetstidslag skall presenteras för . Frågan har ställts med utgångspunkt från behovet att öka möjligheten att kombinera ett utvecklande arbetsliv och ett aktivt föräldraskap. Sedan 1995 års lämnade sina förslag i slutbetänkandet Arbetstid - längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) har arbetstidsfrågan diskuterats flitigt i massmedier, på arbetsplatser, på kongresser m.m. För att bredda diskussionen har drivit ett informationsprojekt om arbetstiden, bl.a. genom en hemsida på Internet. Debatten om arbetstidsfrågan har därigenom kunnat föras ut, men framför allt har synpunkter kunnat hämtas in från en bredare krets. Enligt jämställdhetslagen skall arbetsgivaren underlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förena lönearbete med föräldraskap. Som påpekar slår regeringsförklaringen fast att kvinnor och män skall kunna förena ett utvecklande arbetsliv med ett aktivt föräldraskap. Detta gäller i synnerhet för inriktningen av arbetstidspolitiken. Arbetstiderna måste utformas så att arbetstiderna utjämnas mellan kvinnor och män. En förkortning av arbetstiden skulle kunna leda till en mer jämlik fördelning av det obetalda hemarbetet och mer tid för ett aktivt föräldraskap. Enligt regeringens mening kommer, om produktivitet och tillväxt ökar i tillräcklig utsträckning, att skapas ett utrymme för kortare arbetstid . Även ett ökat inflytande för den enskilde över arbetstidens förläggning, dvs. en mer flexibel arbetstidsförläggning, skulle förbättra möjligheterna att förena arbetsliv och familjeliv. I takt med att verksamheternas flexibilitet ökar kan det bli nödvändigt att stärka de enskilda anställdas inflytande över arbetstiderna. Jag kommer att avvakta resultatet av den pågående avtalsrörelsen för att se hur arbetstiderna hanteras. Utgångspunkten bör även fortsättningsvis vara att arbetstiderna, inom ramen för arbetstidslagstiftningen, i så stor utsträckning som möjligt skall hanteras av arbetsmarknadens parter. Jag har sagt att en proposition om arbetstidsfrågorna inte kommer att lämnas till . När en sådan proposition kan komma att lämnas kan jag inte ange.
frs · GL12524 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag planerar för att det skall löna sig att utbilda sig även för kvinnor. Regeringens mål för jämställdhetsarbetet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i livet. Givetvis gäller dessa möjligheter, rättigheter och skyldigheter även lönesättningen. tjänar kvinnor, enligt den presenterade , av männens timlöner. Hela den skillnaden beror inte på lönediskriminering utan på andra faktorer som t.ex. yrkesval. lönediskriminering är förbjuden i lag. Det handlar då exempelvis om att arbetsgivaren tillämpar en lägre lön för en arbetstagare, jämfört med arbetstagare av motsatt kön, trots att arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt utförs. Skall orättvisorna åtgärdas måste de först identifieras. Att få fram offentlig könsuppdelad lönestatistik är ett sätt. skall på uppdrag av publicera en sammanställning av kvinnor och mäns löner. finns dessutom regler om att all individualiserad officiell statistik skall vara könsuppdelad. behandlas ett förslag från utredningen om förstärkt förlikningsmannainstitut om förbättrad lönestatistik. Arbetsvärdering är en annan metod som är värd att pröva. Regeringen gav dåvarande Arbetsmiljöfonden (nu ) i uppdrag att avsätta medel för bl.a. forskning om arbetsvärdering och löneskillnader mellan kvinnor och män. Arbetet har organiserats i ett särskilt program, LÖV-programmet, och skall redovisas . JämO har fått kraftigt utökade resurser för att arbeta mot lönediskriminering på grund av kön och för tillsyn av att lagens krav på aktiva jämställdhetsåtgärder efterlevs. AMS får 30 miljoner per budgetår till projekt som syftar till att förbättra jämställdheten på arbetsmarknaden och medverka till att könsuppdelningen på arbetsmarknaden bryts. Jag eftersträvar också en jämnare fördelning av löne- och hemarbete. I det perspektivet är en utjämning av kvinnor och mäns arbetstider ett viktigt medel att minska löneskillnaderna mellan könen. Det är dock viktigt att komma ihåg att lönesättningen i första hand är en fråga för förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.
frs · GL12526 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt sänkningen av ersättningsnivån för den s.k. pappa- och mammamånaden präglas av regeringens jämställdhetsperspektiv. Den svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Föräldraförsäkringen ger föräldrar en verklig möjlighet att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Föräldraförsäkringen utgår från båda föräldrarnas ansvar för barnen. Föräldrapenningens ersättningsdagar delas lika mellan föräldrarna. En förälder kan överlåta sina dagar till den andre föräldern, förutom såvitt avser , den s.k. pappa- och mammamånaden. Föräldraförsäkringen präglas i hög utsträckning av regeringens jämställdhetsperspektiv. Något som ytterligare bidrar till jämställdheten är höjningen av ersättningsnivån inom havandeskapspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning från till från den 1januari . Männens uttag av föräldrapenning har ökat både i antal nyttjade dagar och i andel av de som nyttjat förmånen sett över tiden. var av de som nyttjade föräldrapenningen män. Motsvarande siffra var . Denna ökning är helt i linje med regeringens jämställdhetsperspektiv. Regeringen och socialförsäkringsadministrationen för ett kontinuerligt arbete för att öka männens uttag av föräldrapenning. Den höjda ersättningsnivån för samtliga föräldrapenningdagar på sjukpenningnivå kan bidra till att fler män nyttjar förmånen och delar ansvaret för barnen i ännu högre utsträckning. Målet med familjepolitiken och föräldraförsäkringen är att möjliggöra för båda föräldrar att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Jag anser att höjningen av ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen från till verkligen bidrar till att uppfylla detta mål.
frs · GL12527 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om på vilket sätt ett jämställdhetsperspektiv genomsyrade förslaget om en skattereduktion för reparation, ombyggnad och tillbyggnad i hemmen. Frågan är ställd med hänvisning till ett uttalande i regeringsförklaringen om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Frågan har vidare som utgångspunkt att de arbeten som skattereduktionen för vissa byggnadsarbeten avser, framför allt utförs av män - antingen på amatörbasis eller professionellt - medan det inte finns någon skattereduktion för hemarbete som utförs av kvinnor. Inledningsvis bör påpekas att skattereduktion för vissa byggnadsarbeten medges endast om den som utför arbetet har en F-skattsedel, dvs. Det är således inte fråga om någon skattereduktion för verksamhet bedriven på amatörbasis. Skattereduktionen för vissa byggnadsarbeten har en konjunkturpolitisk bakgrund, där avsikten bl.a. är att överbrygga en temporär svacka för att undvika en framtida brist på arbetskraft. Det handlar alltså om att förskjuta arbetsuppgifter i tiden. Enligt min mening fanns vid lagstiftningens tillkomst inte några sådana konjunkturpolitiska skäl för att låta stimulansen även omfatta andra slag av tjänster.
frs · GL12528 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialförsäkringsministern på vilket sätt ett jämställdhetsperspektiv genomsyrade förslaget om att barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet, svux, och det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, svuxa, togs bort. Socialförsäkringsministern har överlåtit till mig att besvara frågan. När barntillägget i svux och svuxa togs bort den 1juli 1995, efter beslut av , rådde obalans i statsfinanserna. Under den borgerliga regeringens sista var statens lånebehov , dvs. var tredje krona till statsbudgeten var lånad. Statens lånebehov /95 beräknades då till . Det var en ohållbar situation som inte kunde tillåtas fortsätta. Genom den förda politiken är statsfinanserna nu sanerade. Regeringens bedömning är att jämställdhetsarbetet gynnas bäst av upprätthållandet av en stark välfärdsstat. Tack vare att statsfinanserna nu är sanerade har regeringen kunnat ge förutsättningarna för en satsning på vård, omsorg och skola i kommunerna. Samhällets stöd till barnfamiljer bör i princip ges via de generella välfärdssystemen, t.ex. via barnbidrag, bostadsbidrag, föräldrapenning m.m., och inte via studiestödssystemen. Dessa stöd är i mycket en förutsättning för ett fortsatt brett jämställdhetsarbete. Barnbidragen och studiebidragen för ungdomar höjdes också den 1januari 1998 med 110kr till 750kr. höjdes ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till . Jag kan i sammanhanget konstatera att det särskilda utbildningsbidraget som har funnits sedan den 1juli 1997, och som innebär att främst arbetslösa kan studera i vuxenutbildning och folkhögskola med ett stöd som motsvarar deras a-kasseersättning till övervägande del utgått till kvinnor. av de som beviljades det särskilda utbildningsbidraget var kvinnor. Regeringens jämställdhetsarbete hade naturligtvis varit betydligt enklare om den borgerliga regeringen inte efterlämnat ett budgetunderskott på 223 miljarder, en fördubblad statsskuld och statliga räntekostnader på en bra bit .
frs · GL1253 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer vidta några åtgärder för att få till stånd en ändring av Telias nya taxeförslag. är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad, och som sådant bestämmer det självt vilken prisstruktur som skall gälla för dess produkter. Regeringen kan och bör inte ingripa i de enskilda taxebesluten. Taxorna för den fasta telefonitjänsten är emellertid reglerade i telelagen så till vida att de skall hålla ett rimligt pris (2§) samt att de skall grunda sig på kostnaderna för tjänsterna (18§). Telelagen ger därutöver regeringen att föreskriva att teletaxorna inte får överstiga en viss nivå (19§). Vad gäller regeln om att telefonitjänsten skall hålla rimligt pris har regeringen i propositionen 1996/97:61 Översyn av telelagen angivit att rimligheten i priset bör ses utifrån konsumentens perspektiv: "En utveckling av kostnaderna där en allt större andel av användarna av privatekonomiska skäl avstår från att utnyttja telefonitjänsten kan inte accepteras" (s. 72). Det ingår i Post- och () uppgift att bevaka telemarknaden ur ett konsumentperspektiv. PTS håller på att studera Telias föreslagna ändringar. Det ankommer på PTS att meddela regeringen om myndigheten finner att Telias nya taxestruktur inte är i linje med telelagens krav om rimligt pris. Vad gäller den specifika frågan om ökade kostnader för Internetanvändning så har meddelat att de kommer att ge konkurrerande Internetoperatörer en viss omställningsperiod om de så behöver. Detta gäller de nummer till vilka Internetabonnenter ringer och kopplar upp sig, som genom taxeändringen övergår från att vara lokalsamtal till att bli Sverigesamtal. Telias erbjudande innebär att dessa samtal, om Internetoperatören så begär, kommer fortsätta att belastas med lokaltaxa, intill dess operatörerna upprättat anslutningar inom varje riktnummerområde.
frs · GL12530 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om på vilket sätt ett jämställdhetsperspektiv genomsyrade förslaget om beskattning av förmånsbilar. Frågan är ställd med hänvisning till ett uttalande i regeringsförklaringen om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Förändringarna i beskattningen av bilförmåner motiverades av att dåvarande regler var otillfredsställande från framför allt miljösynpunkt. Förmånsvärdet beräknades utan hänsyn till förmånshavarens privata körsträcka. Reglerna gav därmed inte något kostnadsincitament att begränsa den privata körningen. Även från rättvisesynpunkt framstod det som angeläget att förmånsvärdet också påverkades av hur mycket förmånsbilen användes för privata resor. Till detta kom att reglerna inte uppfyllde kraven på en likformig och neutral beskattning; skatteuttaget skall vara detsamma oavsett om arbetsersättningen utgår i form av kontant lön eller naturaförmån och oavsett vilken form av förmån det är fråga om. Det tidigare bilförmånsvärdet översteg nämligen kostnaden för en motsvarande privat bil. Enligt min mening bör beskattningen av bilförmån vara utformad efter de riktlinjer som drogs upp i samband med den nya lagstiftningen.
frs · GL12531 · 1997-12-31 00:00:00 — Med anledning av att planerna för ett gemensamt vintersportområde för och bereds hos i har frågat mig om jag avser att verka för att skärpa lagstiftningen som reglerar sådana ingrepp i detta naturreservat. Som väl känner till kan jag inte kommentera ett ärende som handläggs av en annan myndighet.
frs · GL12532 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att lägga fram ett förslag till så att av sträckan kommer att trafikeras av SJ:s snabbtåg fr.o.m. år2001. All direkttrafik mellan (Stockholm-)och bedrivs av SJ med ensamrätt på kommersiell grund i enlighet med trafikpolitiska beslut. Den trafik som SJ inte kan bedriva på kommersiell grund kan anmälas till regeringen för eventuell upphandling. Någon sådan anmälan beträffande tågtrafiken på sträckan har inte inkommit till regeringen. I de fall upphandling är aktuell utförs denna av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik vid . I den transportpolitiska propositionen som regeringen överlämnade till den 6mars 1998 föreslår regeringen bl.a. att en myndighet för rikstrafikfrågor, Rikstrafiken, skall inrättas med huvuduppgift att utifrån ett kundorienterat helhetsperspektiv verka för att åstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystem. Det är också tänkt att denna nya myndighet skall ersätta Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. I de fall det inte finns förutsättningar att kommersiellt driva en viss interregional trafik, eller att trafiken inte kan upprätthållas i länstrafikansvarigas regi, bör Rikstrafiken kunna upphandla viss regionalpolitiskt motiverad interregional persontrafik. Rikstrafiken bör, under förutsättning att så beslutar, få ansvar för den upphandling som är aktuell fr.o.m. år2001. I den regionalpolitiska propositionen som regeringen överlämnade till den 9mars 1998 framgår det att regeringen anser att det ur regionalpolitisk synvinkel är av stor vikt med en väl fungerande interregional persontrafik på järnväg mellan och . Inriktningen bör vara att snabbtågstrafik skall starta senast år2002. Regeringen föreslår därför att Rikstrafiken bör verka för att den interregionala persontrafiken på denna sträcka fortlöpande utvecklas och förbättras. lämnade den 4mars 1998 till regeringen ett förslag till plan för investeringar på stomnätet , den s.k. stomnätsplanen. I planen föreslår snabbtågsanpassning av sträckan med byggstart år2001. menar dock att ett villkor är att det finns en tydlig avsiktsförklaring att trafikera banan. Förslaget ligger med andra ord i linje med vad regeringen har förordat i den regionalpolitiska propositionen. Regeringen kommer att ta beslut om stomnätsplanen . har ännu inte tagit ställning till vare sig den transportpolitiska propositionen eller den regionalpolitiska propositionen. Regeringen har heller inte ännu tagit ställning till stomnätsplanen. Med anledning av detta kan jag inte föregripa den framtida utvecklingen av persontågstrafiken mellan och .
frs · GL12533 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur regeringen kommer att säkerställa att överskott också kommer att levereras till staten. Regeringen föreslår i proposition 1997/98:40 ställning att ställning skall stärkas. Förslaget innebär bl.a. att ledningsstruktur skall förändras. En direktion med heltidsanställda ledamöter skall inrättas och fullmäktige skall ges en kontrollerande funktion. Med de ändringar som regeringen föreslår kommer i och för sig fullmäktiges beslutanderätt att minska. Fullmäktige skall dock även fortsättningsvis lämna förslag till disposition av vinst till och revisorer. är det som beslutar hur bankens vinst skall fördelas och denna ordning kvarstår oförändrad. fördelas vinsten på objektiva grunder och efter fasta riktlinjer som är godkända av (bet. 1988/89:FiU27). Detta innebär att till staten inlevererar ett belopp som motsvarar av de fem senaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Beloppet avrundas till jämnt hundratal . Dessutom avsätts till dispositionsfonden av samma genomsnittliga resultat. Återstoden avsätts till ett resultatutjämningskonto. har på detta sätt under levererat en stor andel av sin vinst till staten. Den inleverans som sker grundar sig på två bestämmelser i riksbankslagen och de fasta riktlinjer som har antagits av . Jag ser inget behov av att ytterligare säkerställa att överskott också kommer att levereras till staten. Regeringen har inte heller i propositionen om ställning föreslagit att dessa bestämmelser skall ändras och har inte några planer på att föreslå någon förändring. Om däremot skulle vilja ändra på den gällande ordningen för vinstdispositionen står det givetvis fritt att ta initiativ till ett sådant beslut. När det gäller de nationella centralbankernas inleverans av belopp till den () inom ramen för samarbetet inom valutaunionen är det ännu inte fastställt hur beräkningarna skall ske. Diskussioner pågår i Europeiska monetära institutet () om vilken modell som skall användas för att beräkna storleken på de "monetära inkomsterna". Enligt , som har gjort bedömningar av de olika modeller som diskuteras skulle ett framtida svenskt deltagande i valutaunionen troligen inte leda till större förändringar av vinst.
frs · GL12534 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att föreslå några förändringar i företagsdirektiven så att anställda och allmänhet kan bjuda på statens Enatoraktier. Statens aktier i såldes till ett sjuttiotal svenska och internationella finansiella institutioner. av aktierna har tilldelats svenska institutioner. Det har i detta läge inte bedömts lämpligt att gå ut till allmänheten. Skälen till detta är flera, dels är antalet aktier till försäljning för litet för att göra försäljningsaktivitet mot allmänheten, dels är det generellt en mer såväl tids- som kostnadskrävande process. De extra kostnaderna består av dels marknadsföring, dels eventuell rabatt till allmänheten. Det är en komplicerad process att erbjuda allmänheten aktier i ett redan noterat bolag. Riskerna för köpare och säljare är stora på grund av tidsutdräkten. Avgörande för ställningstagandet till hur försäljningen skulle ske var möjligheten att få in största möjliga belopp till statskassan. De institutioner som fått tilldelning är dock till största delen sådana som förvaltar allmänhetens pensions- eller fondsparande. De anställda har möjlighet att köpa aktier genom det optionsprogram som bolagsstämman i beslutat om.
frs · GL12535 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att vidta några åtgärder med anledning av att dragit in en lantbrukares outnyttjade bidragsrätter för am- och dikor. För att erhålla djurbidrag enligt krävs att lantbrukaren ansöker om bidrag. Bidrag kan sökas enbart för de djur som lantbrukaren har bidragsrätter för. Antalet bidragsrätter är begränsade på individuell lantbrukarnivå. Länsstyrelserna tar emot bidragsansökningarna. De bidragsrätter som producenten inte själv kan utnyttja får säljas eller hyras ut. När lantbrukaren inte har utnyttjat (dvs. sålt, hyrt ut eller själv sökt bidrag för) av sina rätter under vart och ett av skall de rätter som inte utnyttjats dras in till en nationell reserv. kan enligt i välgrundade undantagsfall låta lantbrukaren behålla sina rätter, trots att han inte utnyttjat dem. För skickade ut informationsbroschyrer om am- och dikobidrag . Särskild information om överlåtelse av bidragsrätter skickades ut . Fram till den 30april kunde producenterna sälja, köpa eller hyra ut rätter. Ansökningsperioden sträckte sig från den 1maj till den 15september. Därefter hade brukarna, enligt , på sig att lämna in ansökningar och få bidrag, dock med viss reduktion av beloppet. Den 22augusti annonserade om en påminnelse om sista ansökningsdag i tidningarna . Som minister kan jag tyvärr inte lägga mig i handläggning av detta enskilda ärende. Kommissionen har i ett s.k. tolkningsmeddelande anfört att medlemsstaten skulle kunna meddela producenten sin avsikt att dra in bidragsrätterna och på så sätt ge producenten rimlig tid att agera. Jag utgår från att ser över sina informationsrutiner för att så långt det är möjligt förhindra att de som önskar komma i fråga för stöd riskerar att glömma att lämna in sin ansökan.