ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12640 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer ompröva beslutet att AMU-elever inte skall få någon sommarledighet. Regeringen förslog i budgetpropositionen , och beslutade därefter att sommaruppehållet i arbetsmarknadsutbildningen fr.o.m. den 1juli 1998 skulle slopas. En generell betald sommarledighet för elever i arbetsmarknadsutbildning är enligt min mening inte önskvärd. För de allra flesta är det viktigare att få ett arbete. Det finns ingen grupp av människor i som har rätt till skattefinansierad semester. Vill eleverna i arbetsmarknadsutbildningen eller under andra delar av året vara lediga så går det oftast bra efter samråd med utbildningsanordnaren och arbetsförmedlingen. Men inte betald av skattemedel. jämför med den reguljära arbetsmarknaden och med elever i där hon menar att andra regler gäller. Så är det i realiteten inte. Inte heller i finns någon rätt till betald semester. Vid anställning avsätts delar av lönen för att kompensera de lagstadgade semesterdagarna, är man deltagare i utgår det särskilda utbildningsbidraget endast . Annan tid under t.ex. sommaren utgår i stället eventuell arbetslöshetsersättning som är en ersättning för den tid man aktivt söker arbete. Även då, om man har semester i stället för att söka arbete, utgår ingen ersättning. Jag delar dock åsikten att kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen inte får riskeras om inte utbildningsanordnaren får tag i kompetenta vikarier . Jag har därför tagit initiativ till att snabbutreda behovet av en regelförändring som innebär att om utbildningsanordnaren gör ett tillfälligt uppehåll i verksamheten skall eleverna kunna fortsätta att uppbära utbildningsbidrag i .
frs · GL12641 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att försäkringskassorna skall kunna möta det ökade informationsbehovet som det nya pensionssystemet ger upphov till. Regeringen överlämnade i går till proposition om inkomstgrundad ålderspension (prop. 1997/98:151) och proposition om garantipension (prop. 1997/98:152). I den förstnämnda propositionen föreslås att RFV skall ges möjlighet att ur AP-fonden erhålla högst för informations- och utbildningsinsatser inom försäkringskassorna och i samband med införandet av det reformerade ålderspensionssystemet. Den exakta utformningen av det nya pensionssystemet och övergången till de nya reglerna har fram till varit föremål för beredning. Det har av den anledningen inte funnits möjlighet att i samband med den ekonomiska vårpropositionen ta fram exakta beräkningar över vilka effekter detta får bl.a. för socialförsäkringens administration. har vidare, för att bidra till att tillgodose informationsbehovet om det nya pensionssystemet, tagit fram ett omfattande material som riktar sig direkt till allmänheten. Informationen finns bl.a. att tillgå via Internet . När det gäller försäkringskassornas resurssituation i allmänhet föreslår regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen en förstärkning av socialförsäkringens administration med bl.a. med anledning av försäkringskassornas ansträngda situation.
frs · GL12642 · 1997-12-31 00:00:00 — Med anledning av den hungerstrejk som sex exiltibetaner inlett i har frågat mig om avser att agera för att tillmötesgå de hungerstrejkandes krav och föra upp frågan om i olika sammanhang i FN. frågar dessutom särskilt om regeringen avser att agera för att frågan om skall föras upp på agendan i . Jag delar oro över de hungerstrejkande tibetanerna och har sympati för deras önskan att förbättra situationen för sina landsmän. I kontakter med kinesiska företrädare har jag själv framfört den oro över situationen i som delas av många svenskar. Vad avser frågan om att föra upp på säkerhetsrådets dagordning måste vi konstatera att den kinesiska regeringens inställning inte gör det möjligt att på ett meningsfullt sätt behandla frågan om där. Som bekant omfattar säkerhetsrådets mandat frågor om internationell fred och säkerhet. Trots omfattande kränkningar i av de mänskliga rättigheterna kan situationen där inte heller sägas utgöra ett hot mot internationell fred och säkerhet. Frågan om bör därför behandlas i andra och för sitt syfte mer lämpade sammanhang. Frågan om behandling av de mänskliga rättigheterna i är ett viktigt inslag i den dialog om mänskliga rättigheter som vi bedriver med såväl inom ramen för EU som nationellt. Vi har gemensamt inom EU beslutat att pröva möjligheterna till den aktiva dialog som inbjuder till. Det innebär bl.a. att söka engagera alltmer i det internationella arbetet för de mänskliga rättigheterna inom FN. har t.ex. undertecknat och utfäst sig att ratificera konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därmed skapas också ökade möjligheter för att stärka den tibetanska befolkningens kulturella rättigheter. har även inbjudit FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna, , att besöka landet. Jag hoppas naturligtvis att även inkluderas i besöket. för godtyckliga arresteringar genomförde ett besök i . Regelmässigt besöker också representanter för EU-länder . Sådana kontakter innebär att det internationella samfundets insyn i ökar. Det är genom dessa kontakter och det internationella arbetet för de mänskliga rättigheterna som fokus riktas på situationen i och konkreta åtaganden kan möjliggöras för att det internationella regelverket skall vinna insteg också i . Inom ramen för en aktiv dialog med kommer vi att fortsätta kritisera de allvarliga kränkningar som sker i fråga om det tibetanska folkets religiösa och kulturella rättigheter så länge som missförhållandena består.
frs · GL12644 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser uttala mitt veto mot överflygningar där lasten består av plutonium. Internationell civil luftfart regleras genom den s.k. Chicagokonventionen, som fastställts genom samarbete i (). har, liksom över 180 andra länder, undertecknat denna konvention. Chicagokonventionens tekniska instruktioner som gäller farligt gods, även radioaktiva ämnen, är intagna i de svenska bestämmelserna för civil luftfart och gäller även överflygning av svenskt territorium. De svenska luftfartsbestämmelserna är utgivna med stöd av luftfartsförordningen (1986:7), lagen (1982:821) om transport av farligt gods och förordningen (1982:923) om transport av farligt gods samt på grundval av annex 18. Risken för haveri under överflygning av svenskt territorium är extremt låg. Om en överflygning , med en flygtid av per tillfälle, skedde året runt över (8760 tillfällen), skulle statistiskt ett haveri inträffa var femtusende år. I själva verket sker endast ett fåtal flygningar . Jag finner därför att regleringen av flygtransporter av radioaktiva ämnen är tillfredsställande.
frs · GL12645 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att en handlingsplan mot kärnkraftsindustrin utarbetas i . I korthet är mitt svar att jag inte avser att verka för utarbetandet av någon sådan plan. Jag avser att verka för att de av beslutade riktlinjerna för energipolitiken genomförs. beslutade om riktlinjer för energipolitiken. I korthet innebär riktlinjerna att energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . De energipolitiska riktlinjerna innebär vidare att en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet har lagts fast. Den gäller särskilt elproduktionen och en effektiv energianvändning. Energisystemet skall bli ekologiskt och ekonomiskt uthålligt. Målet är att under de närmaste 10 till 15 åren kraftigt öka inslaget av el- och värmeproduktion baserad på förnybara energikällor. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Energiöverenskommelsen innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Ny elproduktion och minskad elanvändning är ett villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift bör inte fastställas. Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet.
frs · GL12646 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen framgent avser kanalisera bistånd för att finansiera mödravård i direkt till katolska kyrkan. Bakgrunden till fråga är det beslut som Sida fattade att stödja ett omfattande Unicefprojekt till förmån för mödrahälsovården i . Behovet härför är betydande. Kvinnorna där lever inte sällan under svåra villkor, och är särskilt utsatta i samband med havandeskap. Det Unicefprojekt som Sida stöder, har som mål att motverka de underliggande orsakerna till den höga mödradödligheten i . Detta sker på en rad sätt vilka har det gemensamt att de bygger på en hög grad av medverkan av lokala organisationer - också katolska - som är aktiva inom mödrahälsovården i . pekar också på betydelsen av att mobilisera och medvetandegöra befolkningen för de orsaker som ligger bakom den förskräckande höga barnadödligheten där. söker genom projektet ge fler kvinnor möjlighet till fler havandeskapskontroller. Fler födslar skall ske med hjälp av utbildad personal. De traditionella barnmorskorna - vilka ofta föredras framför de officiella hälsovårdsinrättningarna - skall ges bättre förutsättningar att klara sina uppgifter. Kvinnors allmänna tillgång till hälsovård och utbildning skall förbättras. har öronmärkt Sidas bidrag för tre delprojekt: för åtgärder för att förbättra tillgången på vatten och sanitetsfaciliteter på bynivån, varigenom kvinnors tid för att hämta vatten minskas, liksom riskerna för sjukdomar, för utbildningsändamål syftande till att minska analfabetismen bland östtimoresiska kvinnor, samt för kunskapsuppbyggande på lokal nivå i frågor rörande social utveckling och jämställdhet. Kompetensutvecklingen begränsas inte till hälsovårdspersonal utan omfattar också andra lokala myndigheter, kvinnoorganisationer, liksom andra enskilda organisationer och personer. Av vad jag sagt framgår således att det projekt som stöder är inriktat på att främja förbättrade livsvillkor för de östtimoresiska kvinnorna. har genom projektet bred kontakt med såväl enskilda organisationer som den katolska kyrkan, och Sida har bedömt att stödet till utgör en effektiv väg att bidra till att förbättra östtimoresiska kvinnors livsbetingelser. Det samarbete med den katolska kyrkan som efterlyser i sin fråga, tillgodoses således också genom den breda ansats som valt att ha i sitt arbete på mödravårdens område i . När det gäller framtida svenskt bistånd till prövar Sida olika vägar för detta och söker lösningar som fokuserar på befolkningens bästa. Den katolska kyrkans företrädare har därvid naturligen nog framstått som potentiellt viktiga samarbetspartner. Det var därför inte förvånande att Sidas första insats i skedde i form av stöd till en katolsk orden genom svenska .
frs · GL12647 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag kommer agera för att komma till rätta med bottendöden i . Bottendöden i är ett tecken på att ännu inte är i ekologisk balans. Enligt och i är dock de redovisade uppgifterna inte ett tecken på en långsiktig försämring av den ekologiska balansen i . Försämringen beror på att vårfloden uteblev vilket har inneburit ett försämrat utbyte av bottenvatten i bl.a. , Klingerfjärden och . Områdena är mycket känsliga för belastning av organiskt material eftersom bottenvattnet har osedvanligt lång utbytestid. I Klingerfjärden byts vattnet ut endast vart 175:e dygn. En försvagad syresättning har därmed en mycket stor effekt i form av nedgång av antalet bottendjur. känslighet påverkas ytterligare av belastningen av syreförbrukande ämnen från industriell verksamhet. Det är angeläget att förbättra utsläppsbilden så att den naturliga syresättningen av bottenvattnet får en skjuts att stimulera nybildning av djur. har ett miljöskyddsärende under handläggning angående massaindustri vid bukten. Utsläppsvillkoren för utsläpp till vatten kommer således att ses över. Arbetet inom HELCOM, Åtgärdsprogrammet för och Baltic21 är avgörande för att genom internationellt samarbete och åtaganden förbättra utsläppsbilden. för utfasningen av skadliga substanser som antogs är ett konkret resultat som också kommer förbättra nytillväxt av arter och djur i hela . Dessa åtaganden i kombination med de utökade anslagen till miljöövervakning och miljötillsyn samt till Östersjöarbetet som presenterades i regeringens vårproposition är avgörande för att återställa den ekologiska balansen.
frs · GL12648 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ändra avbetalningsvillkoren så att samma avbetalningsvillkor gäller vare sig man arbetar i eller inom EU. Huvudregeln i nuvarande återbetalningssystem är att en låntagare skall återbetala ett belopp som motsvarar av inkomsten enligt senaste taxering. För utomlands bosatta, vilkas inkomster inte taxeras i , gäller i stället att de skall betala ett belopp som motsvarar en tjugondel av den aktuella skulden. Som tidigare aviserats avser regeringen att återkomma med förslag till reformering av studiestödet i anledning av förslag. Utredningens förslag är att återbetalningsvillkoren för studielån skall vara desamma oavsett om låntagaren är bosatt i eller utomlands. Beredningen av denna och andra frågor pågår med sikte på den kommande propositionen.
frs · GL12649 · 1997-12-31 00:00:00 — har med anledning av regeringens skrivelse om Afrikapolitiken frågat mig vilka och vilka konkreta näringspolitiska åtgärder som regeringen avser att prioritera och kraftsamla kring för att främja en successivt ökad ekonomisk aktivitet. Den skrivelse om en förnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet som regeringen lade fram behandlas nu tillsammans med motioner i frågan av utrikesutskottet. Det begränsade ekonomiska utbytet mellan och , sjunkande andel av världshandeln och betydelsen för ekonomiska utveckling av ett ökat handelsutbyte med omvärlden gör att det är angeläget att skapa förutsättningar för en ökad handel mellan bl.a. och . Regeringen kan här medverka på olika sätt för att skapa förbättrade förutsättningar för ett sådant ökat handelsutbyte mellan och . I första hand är det dock det svenska näringslivet som har att bedöma vilka produkter och marknader som kan vara intressanta från kommersiell synpunkt. Handelsstrategier tas nu fram för länder i . Arbetet har redan inletts i samarbete mellan UD, ambassaderna och . Dessa skall bl.a. medverka till bättre information och kunskap om marknadsförhållanden i och därmed bidra till att minska den osäkerhet som kan hämma ett enskilt svenskt företags beredvillighet att satsa på den afrikanska marknaden. I detta sammanhang är också olika handelsfrämjande insatser viktiga. En särskild referensgrupp mellan näringslivet och dess organisationer å ena sidan och UD å den andra kommer att upprättas. Dessutom kommer Afrikaenheten på UD, i likhet med andra enheter, att få en särskild tjänst för samordning av de olika främjandeverksamheterna i . Jag vill också peka på vad som sägs i skrivelsen om insatser för att öka export till , något som i längden gynnar båda parter. Men detta innebär inte att det skulle saknas främjandeinsatser, tvärtom. Främjande av handel är en viktig uppgift för UD, Sida och utlandsmyndigheterna. har som bekant ett kontor i med ansvar för hela södra som ju är den största och snabbast växande marknaden på den afrikanska kontinenten söder om . Det frihandelsavtal som förhandlas mellan och kommer också att innebära ökade möjligheter för ömsesidig handel. Sida bedriver en rad olika insatser för att främja handel, av vilka ett flertal involverar svenska företag och resurser. Exempelvis deltar svenska textilimportörer i ett utbyte med leverantörer i och för att utveckla kunskaper och skapa kontakter för framtida handel. engageras också för rådgivning och kapacitetsuppbyggnad. Avslutningsvis konstaterar jag att de svenska insatserna i också främst kommer att gälla de länder och områden där traditionellt varit verksamt. De ligger i sakens natur att som ett litet land måste koncentrera sina ansträngningar och därför framför allt bygger vidare på de mycket nära och långvariga relationer har med länderna i södra och östra . Men denna huvudinriktning låter sig enligt min mening väl förenas med en ökad svensk aktivitet i .
frs · GL1265 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ge medborgarna möjligheter att pröva om kommunala bolag följer kommunallagens krav. har ställt samma fråga (interpellation 1996/97:209) Laglighetsprövning av verksamhet). I mitt svar på den interpellationen konstaterade jag bl.a. att det i och för sig var riktigt att kommunmedlem inte kan överklaga beslut som fattas av ett kommunalt bolag men att det inte innebär att kommunen eller dess medlemmar inte har insyn i eller kontroll över de kommunala bolagen. I svaret redogjorde jag bl.a. för olika regler i kommunallagen (1991:900) som syftar till att garantera insyn och kontroll över kommunala bolag. Jag lämnade härvid en redogörelse för reglerna om bildandet av kommunala bolag där kommunfullmäktige bl.a. skall fastställa det kommunala ändamålet och utse revisorer som bl.a. har att granska att det kommunala ändamålet följs. I samband härmed nämnde jag även den laglighetsprövning som kan ske av fullmäktiges beslut vid bildandet av det kommunala bolaget samt av fullmäktiges beslut om t.ex. kapitaltillskott, lån eller borgen. Vidare pekade jag på den uppsikt som kommunstyrelsen skall ha över verksamhet som bedrivs i såväl helägda som delägda kommunala bolag. Jag redogjorde även för den insyn som medborgaren har i kommunala företag genom rätten att ta del av handlingar i kommunala bolag. I svaret pekade jag också på att den framtida revisionens roll kommer att ses över. Jag vill i detta sammanhang nämna att en sådan översyn pågår och att kommittén skall avlämna sitt betänkande . Under interpellationsdebatten hänvisade jag också till betänkande 1996/97:KU12 Kommunala kompetensfrågor. Utskottet angav bl.a. att beslut som fattas i kommunala företag inte ingår i de beslut som enligt kommunallagen är möjliga att överklaga och att bedömningen av om en verksamhet i ett kommunalt företag ligger inom ramen för den kommunala kompetensen primärt är en uppgift för styrelsen. Härutöver sker en politisk prövning av ägaren, kommunen eller , som genom de av fullmäktige valda ombuden vid bolagsstämman kan ge styrelsen direktiv om t.ex. ändra inriktningen av verksamheten om den inte uppfyller vissa formella krav. Utskottet angav vidare att den beskrivna ordningen i de allra flesta fallen fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utskottet konstaterade att införandet av en möjlighet att laglighetspröva beslut av kommunala bolag strider mot de angivna grundläggande villkoren för en verksamhet som bedrivs i bolagsform och angav att en sådan möjlighet inte borde införas. Jag har sedan interpellationssvaret angavs inte ändrat min uppfattning och delar således uppfattning att det inte bör införas en möjlighet att laglighetspröva beslut av kommunala bolag. Jag anser därför att det inte heller nu finns anledning att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GL12650 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att föreslå ändringar i det nya pensionssystemet så att invandrade individer inte särbehandlas på ett negativt sätt gällande pensionen. Enligt nuvarande regler beräknas pensionen utifrån inkomsten under de 15 bästa åren och för att få full pension krävs med pensionspoäng. Eftersom ATP-systemets 15/30-regel inte visat sig vara finansiellt hållbar är det en av anledningarna till att pensionssystemet måste reformeras. I stället för 15/30-regeln bygger det reformerade pensionssystemet på livsinkomstprincipen, vilket innebär att ålderspensionerna i större utsträckning än i det nuvarande systemet är direkt relaterade till individernas inkomster under livet och till inbetalda pensionsavgifter. Livsinkomstprincipen innebär att varje avgiftsinbetalning till det inkomstrelaterade ålderspensionssystemet påverkar den slutliga pensionens storlek. I det reformerade pensionssystemet krävs i princip intjänandetid för att erhålla lika stor pension som i ATP-systemet. Eftersom alla behandlas lika är det alltså inte så att någon grupp särbehandlas i det reformerade pensionssystemet. Tvärtom får alla, till skillnad mot i dagens system, pension i förhållande till inbetalda avgifter. Härvidlag görs således ingen åtskillnad mellan invandrare och personer födda i . För personer med mycket låga inkomster eller svag anknytning till arbetsmarknaden finns en garantipension. För rätt till oreducerad garantipension krävs att den enskilde har försäkringstid i . skall garantipensionen reduceras proportionellt. Motsvarande regel finns för övrigt redan i dagens regler för folkpension. För personer med kortare försäkringstid i görs i vissa fall undantag. Således gäller för flyktingar som har beviljats uppehållstillstånd i , att dessa får tillgodoräkna sig tid av bosättning i tidigare hemland fr.o.m. det år personen i fråga fyllt till den tidpunkt då personen första gången kom till (dock inte för tid som berättigar till pension från hemlandet). Genom denna regel kommer personer som kommit till relativt sent i livet att kunna tillgodoräkna sig försäkringstid och därmed få oreducerad garantipension. Invandrare som kommer till för att arbeta erhåller i de flesta fall även pension från hemlandet, vilket kompenserar dem för den relativt sett kortare förvärvstiden i . Vissa äldre invandrare är hänvisade till för sin försörjning eftersom deras sammanlagda pensionsförmåner inte räcker till en godtagbar försörjning. Detta gäller t.ex. personer som kommit till som anhöriginvandrare och som då ofta saknar eller har små pensionsrättigheter från hemlandet. Av regeringens proposition om äldrefrågor (prop. 1997/98:113) framgår att frågan om ekonomisk trygghet för dessa äldre invandrare bör utredas av den särskilde utredaren som har fått i uppdrag att se över vissa frågor som gäller socialtjänstlagen och uppgifter (dir. 1997:109). Sammanfattningsvis anser jag att det reformerade pensionssystemet inte särbehandlar invandrare på ett negativt sätt, varför några ändringar i detta avseende inte behöver göras.