ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12972 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag och regeringen kommer att agera för att ge svenskt jordbruk rättvisa villkor i vår position utanför EMU. Kommissionen har lagt fram förslag för att förbereda en övergång till en gemensam valuta för EMU-länderna och övergångsåtgärder till ett marknadsmässigt system för de länder som tills vidare valt att stå utanför. Enligt regeringens mening är det angeläget att jordbrukarna vid en övergång till euro inte skall drabbas negativt och att det nya agromonetära systemet skall vara enkelt och överskådligt. Regeringen anser att den inriktning som kommissionen valt i de båda förslagen uppfyller dessa krav. Förslagen i valutafrågan innebär ett betydligt billigare, enklare och mer överblickbart system än det som gäller . Förslaget är enligt min och regeringens bedömning fördelaktigt för de svenska bönderna. Om kronan stärks gentemot euron innebär övergångsåtgärderna att bönderna kompenseras. Om kronan däremot försvagas innebär det att de bidrag som betalas ut i euro motsvarar fler svenska kronor. Svenska bönder är alltså vinnare om förslagen förverkligas. Krav på ytterligare kompensation till svenska bönder kan därför inte motiveras vare sig inför skattebetalare eller inför andra medlemsländer. Med kommissionens förslag behandlas jordbruket i större utsträckning än tidigare som övriga sektorer i ekonomin. Reformen av det agromonetära systemet kan därför ses som ett viktigt steg på vägen mot ett mer marknadsanpassat jordbruk inom EU. Det är regeringens uppfattning att konkurrenskraftiga och livskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag är en förutsättning för att säkerställa en utveckling inom sektorn som är samhällsekonomiskt hållbar på lång sikt. Förslaget till ett nytt agromonetärt system är ett steg i denna riktning.
frs · GL12973 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapa rättvisa förutsättningar för telekommunikationer i hela landet. Det är viktigt att hela landet får tillgång till den nya tekniken. Härigenom minskar avståndens betydelse, vilket också innebär en möjlighet till utveckling i glesbygd. Vad gäller en lika tillgång till ISDN över hela landet är det en fråga som diskuterats mycket både i och utanför . Under arbetet med den nya telelagen fördes en diskussion om att utvidga begreppet samhällsomfattande tjänst till att även inkludera teletjänster såsom ISDN. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att ISDN endast är en teknik bland flera. och andra operatörer tittar även på andra tekniska lösningar, exempelvis bredbandsteknik. Bredbandstekniken har t.ex. större överföringskapacitet jämfört med ISDN. Mot denna bakgrund kan det få negativa konsekvenser för utvecklingen om man från samhällets sida ensidigt bestämmer sig för att stödja en bestämd teknik såsom ISDN. har inte haft något att erinra mot den nuvarande definitionen av samhällsomfattande tjänster. Vilket även överensstämmer med den definition som gjorts inom EU. Härav följer att konsumenternas grundläggande behov av teletjänster anses kunna tillgodoses. Regeringen ser emellertid kontinuerligt över vilka tjänster som skall ingå i begreppet samhällsomfattande tjänster. Mot bakgrund av det telepolitiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Den fråga tar upp har också behandlats något i den av beslutade propositionen 1997/98:121 om riktlinjer för AB:s verksamhet. Där sägs bl.a. att skall ha samma förutsättningar för sin verksamhet som övriga konkurrensutsatta operatörer i . Vidare sägs att har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabb dataöverföring - varav ISDN är en möjlig teknik - till rimliga priser i alla delar av landet. Denna inriktning förordas även av regeringen i propositionen. Det är som har till uppgift att övervaka att den lagstiftning som gäller följs av alla operatörer inklusive . ställer även krav på operatörerna i respektive tillståndsbeslut. ISDN-anslutningar kräver investeringar. Självfallet bör de investeringar som exempelvis gör ge en rimlig avkastning. Detta leder till prisskillnader beroende på vilka investeringar som krävs för respektive tjänst. Det finns inte skäl för regeringen som ägare att besluta om Telias prissättning för enskilda tjänster. Om som statligt ägt bolag ges goda utvecklingsmöjligheter ökar dock förutsättningarna för god service även i glesbygd.
frs · GL12974 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag kommer att precisera regeringens intentioner avseende den s.k. förslag, bl.a. om en höjning av åldersgränsen för alternativmedicinsk behandling från åtta upp till . Regeringen överlämnade propositionen Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (1997/98:109) till . I denna behandlades bl.a. de frågor som tagit upp och regeringen föreslog ett antal ändringar i lagstiftningen för de som är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. När det gäller den särskilda fråga som tar upp, nämligen åldersgränsen för alternativmedicinsk behandling, ansåg regeringen i propositionen att den nuvarande åttaårsgränsen skall bibehållas. har beslutat i linje med förslagen i propositionen.
frs · GL12975 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att det nya centrumet för ekologisk hållbarhet lokaliseras till . beslöt i samband med beslutet om stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet i budgeten bl.a. att "ett (skall) bildas, som kan ge stöd till kommunerna i arbetet med investeringprogrammen samt sprida erfarenheterna från de lokala investeringprogrammen." Regeringen gav den 5februari 1998 Miljövårdsberedningen i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur inrättandet av ett fristående samlokaliserat med ett universitet/högskola skall genomföras. Miljövårdsberedningen har därefter fått in totalt 26 intresseanmälningar från universitet, högskolor och andra som varit intresserade att få en samlokalisering med centrumet. och Naturresurscentrum har lämnat en gemensam intresseanmälan. Miljövårdsberedningen har till överlämnat sitt förslag till rapporten, (1998:2) för ekologiskt hållbar utveckling. I rapporten föreslås att det blivande kunskapscentrumet lokaliseras till , efter en gemensam intresseanmälan från och i . Regeringen har ännu inte tagit ställning till Miljövårdberedningens förslag. Som ett led i beredningen av frågan anordnas en hearing den 13augusti till vilken bl.a. alla som lämnat in intresseanmälan har inbjudits. Jag kan därför inte redovisa något ställningstagande i frågan var ett för ekologisk hållbarhet bör lokaliseras.
frs · GL12976 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att tidningen kan erhålla särskilt presstöd med tanke på sin speciella roll och den speciella situation tidningen måste arbeta under. I presstödsförordningen finns regler om att en dagstidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska och vänder sig till språkliga minoriteter i skall kunna beviljas presstöd. Tidningar på samiska och för samer kan alltså beviljas presstöd enligt de regler som gäller . För tidningar och tidskrifter som inte faller inom dagspressdefinitionen finns andra stödformer. Vad gäller tidningen fattar beslut om stöd. Detta sker inom ramen för uppgiften att besluta om fördelningen av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer. I betänkandet Steg mot en minoritetspolitik - konvention om historiska minoritetsspråk (SOU1997:192) föreslås dock bl.a. att reglerna om statligt stöd till kulturtidskrifter utformas så att stöd till tidskrifter på samiska, finska och chib särskilt beaktas när bidrag beviljas. Betänkandet har remissbehandlats och frågan bereds i .
frs · GL12977 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till att en katastrofskadefond för rennäringen inrättas. Av fråga framgår att han med katastrofskadefond avser en fond som kan lämna ersättning till rennäringen för att ersätta markägare för de skador som orsakas av renskötsel, för att garantera betestillgång för renarna eller för rättsliga processer om mark och renbete. Innevarande budgetår anvisas av budgetmedel för främjande av rennäringen. Fördelningen av dessa medel för olika åtgärder för att främja rennäringen sker vid överläggningar mellan och . De båda myndigheterna har gemensamt begärt att regeringen närmare utreder förutsättningarna för att bygga upp en katastrofskadefond av dessa medel. Avsikten med den katastrofskadefonden är att samebyarna skall kunna få bidrag ur fonden till inköp av foder vid synnerligen svåra betesförhållanden. i har begärt att regeringen skall titta på möjligheten att införa en skaderegleringsfond som skulle ge markägare möjlighet att få ersättning för skador som uppkommer på skog vid renbete. De båda ärendena om inrättande av fonder bereds inom . fråga avser en fond som åtminstone delvis avser annat ändamål än de två nu aktuella framställningarna. Det fortsatta beredningsarbetet när det gäller de nu aktuella ärendena får ge vid handen huruvida särskilda medel bör avsättas för detta ändamål och i så fall på vilket sätt och i vilken omfattning.
frs · GL1298 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av planerade försäljning av kärnkraftverk till . Den fråga som har ställt berör den överenskommelse som ingicks mellan och i samband med den kinesiske presidenten statsbesök i den 26oktober-3november 1997. Överenskommelsen avser genomförande av det avtal som slöts mellan de båda länderna 1985 om fredligt nukleärt samarbete. Härigenom ges amerikanska företag möjligheter att leverera utrustning och teknologi till uppförande av kinesiska kärnkraftverk. Det ankommer inte på att anlägga synpunkter på överenskommelser som tredje land ingått med andra länder och som inte strider mot internationell rätt och internationella normer. kommer för egen del även fortsättningsvis att aktivt driva frågor om kärnsäkerhet och fredlig användning av kärnkraft på det internationella planet. Detta arbete sker framför allt inom ramen för (), där såväl som är aktiva medlemmar.
frs · GL12982 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen ämnar att vidta för åtgärder så att antabus ingår i högkostnadsskyddets medicindel. Jag vill först betona att det är det företag som tillverkar ett läkemedel som avgör om produkten skall omfattas av läkemedelsförmånen. Enligt gällande lagstiftning skall företaget då förhandla med () om priset på läkemedlet. Endast om RFV och företaget kommer överens om priset kan produkten ingå i förmånssystemet. När det gäller antabus har tillverkaren begärt att få höja priset med . RFV har efter samråd med inte ansett sig kunna godta en sådan kraftig höjning. Företaget har då valt att ta ut produkten ur förmånssystemet och kan därmed också höja priset. En jämförelse visar att kostnaden för antabus för patienten var 690kr före prishöjningen och att den efter prishöjningen och utträdet ur högkostnadsskyddet uppgår till 1242kr . Patienter som vårdas inom landstingen berörs inte direkt av prishöjningen. I dessa fall är det landstingen som upphandlar vissa kvantiteter av läkemedlet och därvid har möjlighet att förhandla med tillverkaren om priset. Inte heller drabbas personer som vårdas för alkoholberoende i institutionsvård, eftersom man där inte använder antabus i behandlingen. Mot alkoholmissbruk används också ett nytt läkemedel, som dock har en annan verkningsmekanism än antabus. Detta läkemedel, som omfattas av högkostnadsskyddet, kostar patienten 325-1300kr för en behandling. Det är beklagligt när enskilda patienter drabbas av prishöjningar som denna. Regeringen kan dock inte besluta om prissättningen på enskilda läkemedel, utom i de fall då RFV har fattat ett beslut i en sådan fråga, vilket sedan överklagats till regeringen. Avslutningsvis vill jag också nämna att frågor rörande prissättning av läkemedel har utretts bl.a. av av läkemedel. Utredningens betänkande, Läkemedel i priskonkurrens (SOU 1997:165), är nu ute på en bred remiss. Även (SOU 1998:28) har behandlat dessa frågor.
frs · GL12983 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att överväga för att öka rättssäkerheten för enskilda näringsidkare/företagare. Bakgrunden till frågan är privata vårdgivares möjligheter att teckna vårdavtal. Delegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård överlämnade sitt slutbetänkande spelregler - en förutsättning för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård (SOU 1997:179). Samverkansdelegationen föreslår en rad åtgärder för att underlätta för privata vårdgivare. Bl.a. föreslås att ett råd för vårdavtalsfrågor skall tillsättas av regeringen. Rådet skall enligt förslaget bl.a. följa utvecklingen på området samt stärka den enskildes rättssäkerhet genom att denne ges rätt att få sin sak prövad av rådet. Delegationens förslag har remissbehandlats och en remissammanställning har tagits fram. Innan jag tar ställning till förslagen vill jag givetvis först ta del av remissammanställningen. Om remissutfallet visar att åtgärder bör vidtas är regeringen självklart beredd att överväga sådana.
frs · GL12984 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat försvarsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med det hot mot den svenska försörjningssituationen i krislägen som utflaggningen av svenska fartyg utgör. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att denna fråga faller på mig att besvara. geografiska läge gör att sjöfarten svarar för den klart övervägande delen av transporterna till och från utlandet. Den svenska handelsflottans konkurrensproblem började märkas . har den del av den svenska handelsflottan som för svensk flagg minskat med dryga . Enligt , vilken är den myndighet som ansvarar för handelspolitik och utrikeshandel, kan detta innebära betydande svårigheter när det gäller att genomföra godstransporter till och från i krislägen. försvarsbeslut slog fast att de säkerhetspolitiska förändringarna i vår omvärld och det svenska EU-medlemskapet leder till en betydligt stabilare försörjningssituation för . I Försvarsberedningens rapport säkerhetspolitik i ny omvärldsbelysning (Ds 1998:9) blir detta än tydligare. Dessutom medför den tilltagande globaliseringen och den internationella integrationen av produktion och handel att länder knyts närmare varandra i ett ömsesidigt beroendeförhållande. Detta är en utveckling som gynnar såväl internationellt samarbete som säkerhet och fred. Sjöfartens konkurrenssituation och övriga förutsättningar gör att branschen kännetecknas av speciella särdrag med en nästan total internationell, global konkurrens. sjöfartspolitiska beslut avsåg att främst tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor inom ramen för EG:s dåvarande regelverk. Även beredskapsskäl angavs. Sedan detta beslut togs har sjöfartsnäringen dock förändrats. Bl.a. har EU beslutat om en förlängning av och nya riktlinjer för statsstödet till sjöfartsnäringen. Flera länder inom EU har inom ramen för de nya riktlinjerna förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet, bl.a. och . Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. I en skrivelse till den6 anger regeringen att inriktningen av det sjöfartspolitiska arbetet skall vara att snabbt också i pröva förutsättningarna att ytterligare kunna reducera den svenska handelsflottans bemanningskostnader. Regeringen har ekonomiska vårproposition (1997/98:150) angivit att man avser återkomma med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i budgetpropositionen för . I avvaktan på detta har regeringen beslutat om att från den1 tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter från 29000 till 45000kr per kalenderår och årsarbetskraft inom ramen för den av beslutade reviderade budgeten för .
frs · GL12985 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att fatta beslut i frågan om lokaliseringen av ledningen för . beslutade att ge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört om lokaliseringen av ledningen för till (bet. 1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163). Riksdagsbeslutet hade föregåtts av att för en sammanläggning av inom med på regeringens uppdrag analyserat förutsättningarna för en lokalisering av ledningen för till . Jag har full förståelse för att man i vill ha besked om när ett beslut kan bli aktuellt, liksom jag till fullo delar värdering av den unika marinhistoriska miljön. Jag får dock konstatera att ytterligare underlag måste tas fram när det gäller organisationsfrågor, ekonomiska konsekvenser m.m. och en analys av dessa frågor pågår. En mer exakt tidpunkt för beslut kan inte anges .
frs · GL12986 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat skatteministern om han avser att göra en sammanhållen konsekvensutredning för svensk sjöfartsnäring beroende på den senaste tidens utveckling med uppgifter om utflaggning. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att svara på denna fråga. Ett flertal sammanhållna konsekvensutredningar om den svenska sjöfartsnäringens förutsättningar har genomförts i /94. Flertalet har resulterat i slutsatsen att om vill bibehålla sin handelsflotta krävs statliga insatser. Sådana insatser har också fattat beslut om . antog ett sjöfartspolitiskt beslut som innebär att man skall skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelsflottan. har därefter fattat beslut om riktlinjer för statsstöd till sjöfarten som - mot bakgrunden av utflaggningen från flertalet medlemsstater inom EU - skall kunna tillåtas. Flera länder inom EU har inom ramen för de nya riktlinjerna förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet, bl.a. och . Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. I en skrivelse till den6 anger regeringen att inriktningen av det sjöfartspolitiska arbetet skall vara att snabbt också i pröva förutsättningarna att ytterligare kunna reducera den svenska handelsflottans bemanningskostnader. Regeringen har ekonomiska vårproposition (1997/98:150) angivit att man avser återkomma med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i budgetpropositionen . I avvaktan på detta har regeringen beslutat om att från den1 tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter från 29000 till 45000kr per kalenderår och årsarbetskraft inom ramen för den av beslutade reviderade budgeten för .
frs · GL12987 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några andra åtgärder än de som redan vidtagits för att nå ett mål som han påstår att den dåvarande arbetsmarknadsministern uttalat sig om om att åstadkomma 400000 nya jobb . De siffror som använt sig av i sin fråga kommer troligen från regeringens prognos i tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling på sidan 17 i finansplanen vårproposition. I tabellen förutsägs en mindre tillbakagång med 25000 sysselsatta personer . Förklaringen bakom prognosen är den internationella och nationella konjunkturutvecklingen. Om hade refererat till vad som står i nästa kolumn till höger i samma tabell hade han kunnat berätta att regeringen förutser en sysselsättningsökning på 34000 personer . Därefter beräknar regeringen att sysselsättningen ökar i ännu snabbare takt. De åtgärder regeringen vidtagit har bidragit till att arbetslösheten minskat med omkring 67000 personer. frågar nu hur regeringen kommer att gå vidare. Som vårpropositionen anger kommer den öppna arbetslösheten att vara halverad till . Detta är ett delmål. Nästa steg måste vara att återgå till ett samhälle med full sysselsättning. Under den borgerliga regeringsperioden försvann drygt 300000 jobb i den privata sektorn, till stor del beroende på att förtroendet för den svenska ekonomin då rasade. Över 100000 jobb i den offentliga sektorn skars bort. Den socialdemokratiska regeringen tvingades sanera ekonomin och återskapa sunda offentliga finanser. är förtroendet för den ekonomiska politiken återupprättat. Detta har lett till att korta och långa räntor har fallit och detta har bidragit till att det har skapats ca 100000 nya jobb i den privata sektorn. ser vi också att de satsningar som gjorts på skola, vård och omsorg resulterar i nya jobb - inte minst för kvinnor. Vi vill gå vidare med att utveckla den offentliga sektorn. I budgetpropositionen 1998 föreslogs en ytterligare satsning på 4 miljarder på den kommunala sektorn och ytterligare . Då den ekonomiska utvecklingen är bättre än väntat föreslog regeringen i den ekonomiska vårpropositionen att ytterligare 4 miljarder tillförs innevarande år och framåt. tillförs därmed kommuner och landsting sammanlagt extra. Det är skolan, vården och omsorgen som kommer att stärkas. Dessa satsningar, i kombination med de åtgärder som regeringen gjort för att stärka företagandet och tillväxten, gör att vi nu kan förvänta oss en kraftig sysselsättningstillväxt under den pågående högkonjunkturen. Det som gjorts är en god bas att stå på men det räcker inte. handlar det bl.a. om att bestämma hur det överskott som finns i statsfinanserna kan användas på bästa sätt. Men till skillnad från och hans parti är jag inte beredd att nu ge några löften som inte är finansierade.
frs · GL12989 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister vilka åtgärder denne har för avsikt att vidta för att se till att de beslut som fattar verkställs. Jag har fått i uppdrag att besvara frågan. Bakgrunden till fråga är en motion (1992/93:So512) som tar upp behovet av undersökningar kring abortverksamheten. I motionen yrkas ett tillkännagivande om en undersökning av varför kvinnor väljer abort, i avsikt att utarbeta ett abortförebyggande åtgärdsprogram. behandlade motionen i betänkandet 1993/94:SoU2 Vissa etiska frågor och uttalade i sina överväganden att en kartläggning bör ske för att närmare ta reda på orsakerna till varför kvinnor väljer abort. Enligt verkar någon sådan kartläggning inte ha ägt rum. Av betänkandet framgår att utskottet avstyrkte samtliga de motioner som behandlades. biföll utskottets hemställan (prot. 1993/94:16). har således inte fattat något formellt beslut som regeringen har att rätta sig efter. Det kan dock påpekas att och andra berörda myndigheter fortlöpande följer och arbetar med frågor som rör abortverksamheten. på planerar att möjliggöra studier på området genom att, om tillstånd ges, föra in uppgifter om personnummer i det s.k. abortregistret. Ett sådant register skulle bl.a. kunna användas till att analysera vilka faktorer som leder till att en kvinna väljer abort. har för avsikt att gå vidare med registerfrågan i samband med att den nya lagen om hälsodataregister träder i kraft .
frs · GL12990 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att lägga ut delar av verksamhet till . skall i det nya reformerade pensionssystemet fungera som försäkringsgivare för s.k. premiepension. Myndigheten inrättades formellt . Den skall nu byggas upp för att träda i full funktion . Jag har besvarat ett par frågor i som gällde dels möjligheterna att lokalisera till , dels om regeringen var beredd att pröva och som lokaliseringsort för call center. Jag konstaterade då att det inte rådde någon tvekan om att kärnverksamhet bör ligga i . underströk jag det angelägna i att pröva möjligheterna att utnyttja funktioner i den nya myndigheten för att skaffa arbetstillfällen utanför . När sådana möjligheter undersöks får det inte göras avkall på kravet att myndighetens verksamhet skall hålla en hög kvalitet i alla delar. Arbetet med uppbyggnaden av myndigheten har startat. När det finns en klarare bild av myndighetens struktur och behov kommer regeringen att återkomma i frågan om att lägga ut viss del av verksamheten utanför . Något ytterligare har inte tillkommit i detta ärende.
frs · GL12991 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag har för avsikt att göra en uppföljning och redovisning, för att informera om, hur de statliga medlen till Kulturhuvudstadsbolaget har använts. Som framgår av regleringsbrev avseende ansvarsområde är ett villkor för det statliga bidraget till att genom Kulturhuvudstadsbolaget lämnar en redovisning till av hur bidraget har använts. Vidare har fått regeringens uppdrag att utföra en utvärdering av . Med dessa uppgifter som grund räknar jag självklart med att återkomma till med en redovisning. Svaret på frågan är ja.