ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12222 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig vilken officiell hållning regeringen fortsättningsvis kommer att inta när det gäller fredsprocessen. Skånberg ställer frågan med anledning av det anförande jag höll i den 19november . Han vänder sig särskilt mot att jag i anförandet nämnde bildandet av en palestinsk stat samt att jag krävde att måste dra sig tillbaka från , södra , inklusive östra samt . Skånberg menar att sådana krav föregriper fredsförhandlingarna och går utöver . , eller rättare principdeklarationen av den 13september 1993 mellan och PLO, berör inte eller utan handlar om och samt i slutfasen även . Principdeklarationen innehåller ingen skrivning om en tvåstatslösning. Den innehåller inte heller någon skrivning som utesluter en tvåstatslösning. En betydande internationell opinion, även inom EU, stöder tanken på en tvåstatslösning. Även i finns ett växande stöd för en palestinsk stat. Den 6december framhöll förre premiärminister vid det israeliska att "Om vi vill ha en judisk stat måste vi ha en icke-judisk strax bredvid den. Vi behöver en riktig icke-judisk stat och inte bara en vag 'enhet'. Vi behöver vad som uttryckligen och otvetydigt är en palestinsk stat". Den palestinska utgångspunkten är i stora drag att man önskar se ett självständigt vid sidan av och att gränser skulle utgöra en kompromiss. Regeringen anser att FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (1967), 338 (1973) och 425 (1978) utgör grunden för en fredlig lösning av . Det finns ingen motsättning mellan resolutionerna och parternas önskan om fred genom förhandlingar. principdeklaration konstateras exempelvis att förhandlingarna skall leda till en permanent lösning som grundas på resolutionerna 242 och 338 (425 handlar om ), vilka bl.a. bygger på folkrättens principer om återlämnande av ockuperat område. Det står emellertid parterna fritt att komma överens om gränsjusteringar inom ramen för en uppgörelse om slutlig status för och . Som utomstående part stöder den den förhandlingsprocess som parterna stakade ut i principdeklarationen. har regeringen såväl frihet som skyldighet att uttala en ståndpunkt i de grundläggande politiska och folkrättsliga frågorna. Det var vad jag gjorde i mitt anförande den 19november.
frs · GL12223 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder eller att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att införa mer lättöverskådliga och generösa regler för de ideella föreningarna. Frågan är närmast föranledd av att några föreningar i Växjötrakten sägs riskera upptaxering därför att skattemyndigheterna skulle göra den bedömningen att föreningarna inte uppfyller de krav för skattefrihet som uppställs i inkomstskattelagarna. Av lagen om statlig inkomstskatt framgår att ideella föreningar är befriade från inkomstskatt för sådan inkomst som hänför sig till särskild förvärvsverksamhet avseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Beskattningen av ideella föreningar är under beredning i med inriktning på att ett modernt beskattningssystem skall kunna införas för bl.a. dessa föreningar. Beredningen sker på grundval av förslagen i betänkandet Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar (SOU1995:63). I det pågående beredningsarbetet kommer den av nämnda frågeställningen att behandlas. Det är emellertid ännu för tidigt att uttrycka någon mening om hur de framtida beskattningsreglerna bör utformas på detta område. Min inriktning är dock att ideell verksamhet inte skall inkomstbeskattas hårdare än vad som sker .
frs · GL12224 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar kompensera turistnäringen för de nackdelar som förändringar i bestämmelserna rörande sysselsättningsbidrag innebär. Den förändring som syftar på är bestämmelsen om att "Bidrag lämnas endast vid anställningar som gäller tills vidare". Jag vill först nämna att bestämmelsen, som infördes , föranletts av en ståndpunkt som framfört till . Resultatet av överläggningarna med måste dock i sin helhet betecknas som en framgång för , eftersom kommissionen från början hade mycket långtgående krav på förändringar, och försämringar, av sysselsättningsbidraget. Kommissionen accepterade från början inte att sysselsättningsbidraget är en regionalpolitisk stödform utan hävdade att det är ett arbetsmarknadspolitiskt stöd och krävde att sysselsättningsbidraget skulle slås ihop med arbetsmarknadspolitiska stöd och att bidragssummorna skulle sänkas kraftigt. Kommissionen krävde bl.a. vidare att endast arbetslösa skulle få anställas för att sysselsättningsbidrag skulle utbetalas, vilket i det närmaste skulle ha omöjliggjort nyanställningar av kvalificerad personal i stödområdet. Kommissionens bestämda uppfattning är dock att stöd av denna karaktär endast kan lämnas vid tillsvidareanställningar och inte till projektanställningar eller säsongsanställningar. Syftet är att skapa permanenta jobb. Generellt sett är detta en bra målsättning. Jag kan förstå att bestämmelsen kan innebära begränsningar för vissa branscher som t.ex. turistnäringen. Jag anser dock att det är viktigt att staten genom sina åtgärder i första hand medverkar till att skapa stabila jobb som innebär sysselsättning . Turistnäringen i är en utpräglad småföretagsbransch med likartade problem och möjligheter som småföretag har i andra näringar. Liksom inom andra näringar måste turistföretagen själva svara för sin egen företagsutveckling och produktutveckling. Statens uppgift är framför allt att stödja turistnäringens egna ansträngningar så att man får så likartade betingelser som möjligt med andra näringar. Detta sker bäst genom generella regionalpolitiska stödformer och generella närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser och inte genom en ensidig kompensation. Jag vill avslutningsvis framhålla att den nu genomförda förändringen kan komma att kräva nya lösningar som anpassas till de av krävda reglerna. Därmed kan en ökad och tryggare sysselsättning skapas inom turistnäringen i .
frs · GL12225 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen planerar att utvärdera hur kommunerna sköter kontrollen av lagen om åldersgräns vid för inköp av tobak som infördes den 1januari 1997. Signaler sägs ha visat på att kommunernas kontroll och intresse är lågt. Arbetet mot tobakens skadeverkningar måste genomföras på bred front. Information och upplysning är en del av arbetet. Att förhindra tobakens tillgänglighet för de unga, och då särskilt för unga kvinnor är en annan viktig del för att förhindra tobakens skadeverkningar. I detta sammanhang är lagen om åldersgräns vid för inköp av tobak grundläggande. Den omedelbara tillsynen för att åldersgränsen för inköp av tobak följs av handeln åvilar kommunerna, och då särskilt den nämnd som ansvarar för miljö- och hälsoskyddsområdet. svarar för tillsynen inom länet och är central tillsynsmyndighet. Vid införandet av åldersgränsen ändrades också tobakslagen så att kommunerna själva fick bestämma hur tillsynen av lagen skulle organiseras. Den omställningen krävde handläggning och beslut i kommunfullmäktige och har tagit tid. har skrivit förslag till Allmänna Råd om tobakslagen som är ute på remiss. håller också på att ta fram informationsmaterial för kommunernas tjänstemän och politiker samt för tobakshandeln. Informationsmaterialet är planerat att vara klart . och samarbetar för att sprida information om lagen. Under det knappa år som har gått sedan lagen om åldersgräns vid inköp av tobak infördes har enstaka stickprov gjorts av olika organisationer. Resultatet har visat att minderåriga inte har haft någon svårighet att få tag på tobak. Någon systematisk uppföljning har dock ännu inte genomförts. En myndighet kan däremot inte följa upp lagen genom att skicka ut minderåriga för att handla tobaksvaror. Det skulle uppfattas som att myndigheten uppmanar till brott mot tobakslagen. Förutom löpande tillsyn och information om lagen är den lokala myndigheten hänvisad till att agera efter allmänhetens anmälningar om överträdelse. Sådana anmälningar är myndigheten skyldig att handlägga. Då lagen om åldersgräns för inköp av tobak endast varit i kraft under är det nödvändigt att ge kommunerna tid för tillämpning innan en utvärdering av deras arbete genomförs. kommer dock att följa upp kommunernas arbete.
frs · GL12226 · 1997-12-31 00:00:00 — har mot bakgrund av bruket av nummerpresentatörer frågat om jag slår vakt om möjligheten att lämna uppgifter anonymt. EU har antagit ett direktiv om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet. Direktivet innehåller bl.a. en regel om att abonnenter skall ha tillgång till en funktion för att enkelt och kostnadsfritt blockera sitt telefonnummer. När de ringer upp någon skall då deras telefonnummer inte visas i en nummerpresentatör. Direktivet innehåller också en regel om att den som inte vill ha anonyma samtal på ett enkelt sätt skall kunna blockera sin telefon för sådana samtal. Det finns många sätt att meddela sig anonymt till en myndighet. Om man vill göra det per telefon har man t.ex. möjlighet att kontakta teleoperatören och begära att telefonnumret inte skall visas hos den man ringer upp. När direktivet genomförs kommer den svenska lagstiftningen att garantera abonnenters möjligheter att enkelt och kostnadsfritt kunna ringa anonymt. Detta kommer att stärka medborgarens möjlighet att vara anonym vid kontakter med myndigheter. Hos många myndigheter, t.ex. , visas aldrig dens telefonnummer som ringer upp myndigheten utifrån. Detta tycker jag är ett bra sätt att i praktiken garantera anonymiteten. Jag tycker dock inte att det finns anledning att föreslå någon särskild lagstiftning om detta eftersom möjligheten att vara anonym redan finns och kommer att förstärkas när direktivet genomförs.
frs · GL12227 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit under det år innehaft ordförandeskapet för Barents Euro-Arktiska Råd. Det svenska ordförandeskapet kommer att avslutas med ett ministermöte i . har banden mellan EU och stärkts bl.a. genom ett särskilt möte med kommissionen i och . Kommissionen deltar numera mera aktivt i arbetet än tidigare och kommer vid ministermötet att redogöra för sina insatser i regionen. För att främja finansiering av projekt i - i första hand fem av den ryska sidan prioriterade projekt - har ekonomigrupp haft möten med internationella finansieringsinstitut. Tre projekt tycks ha förutsättningar att drivas vidare. Beträffande det mest konkreta, upphuggning/metallåtervinning av fartyg i , har avtal om en förstudie slutits. Regeringen bidrar med till denna studie. En rapport om handelshinder kommer att presenteras för Luleåmötet. arbetar aktivt för ett öppnande av gränsövergången i mellan och . EU:s biståndsprogram TACIS har anslagit medel och vi hoppas att övergången snart kan öppnas för internationell trafik. Ett särskilt transportområde för (Barents Euro-Arctic Transport Area) har inrättats. En avsiktsförklaring om utvecklandet av detta transportområde är under utarbetande mellan , , , och . Förhandlingarna är i det närmaste avslutade. De nordiska länderna och representanter för , (), Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och möttes i för att diskutera en förstärkning av samarbetet vad gäller kärnsäkerhet i . Regeringen har gett () 10miljoner kronor för projekt som rör problemen med använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från reaktordrivna fartyg. Regeringen har dessutom anvisat ytterligare 11miljoner kronor för insatser i varav drygt hälften är avsedda för insatser vid kärnkraftverket i Kola. Ett förslag till handlingsplan för utveckling av energisituationen i har i det närmaste färdigställts av en svenskledd energiarbetsgrupp. Handlingsplanen är främst inriktad på åtgärder som syftar till effektivare produktion, distribution och användning av energi. Tänkbara projekt inom värmeförsörjnings- och elområdena har identifierats. En lista med prioriterade projekt skall presenteras som en del av handlingsplanen. Ett antal insatser har gjorts för att stärka det kulturella och mellanfolkliga utbytet. I arbetet har eftersträvats att ytterligare förbättra samarbete med den regionala och lokala nivån. och i upptas nu som fullvärdiga medlemmar i . betydelse för en fredlig och hållbar utveckling i norra har betonats. Det utgör tillsammans med Östersjösamarbetet en viktig länk i de internationella ansträngningarna att knyta den närmare det europeiska samarbetet.
frs · GL12228 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen ämnar lämna några förslag till med anledning av de förslag som den s.k. miljöhälsoutredningen lagt fram. avlämnade betänkandet (SOU 1996:124) Miljö för en hållbar hälsoutveckling . Betänkandet har därefter varit föremål för en bred remissbehandling, närmare 150 instanser har yttrat sig över utredningens förslag. Arbetet med att sammanställa remissinstansernas synpunkter pågår och kommer snart att vara slutfört. Avsikten är att regeringen skall till överlämna ett förslag till nationellt handlingsprogram vad avser miljön för en hållbar hälsoutveckling.
frs · GL12229 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att underlätta integrationen av invandrarbarn i skolan. En skola för alla har varit ett honnörsbegrepp i svensk utbildningspolitik. Att utbildningen i skolan skall vara likvärdig slås fast såväl i skollagen som i läroplanerna. Rektor har en nyckelroll när det gäller att förverkliga en nationellt likvärdig skola. I den utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning som överlämnades till framhåller regeringen att en bra skola är en förutsättning för en livskraftig demokrati. Den svenska skolan skall vara en sammanhållen skola, som ger likvärdig utbildning till alla barn och ungdomar. Barn börjar skolan med skilda sociala och kulturella förutsättningar. Det är skolans uppgift att anpassa sin organisation och sin undervisning, så att alla barns förutsättningar tas till vara. En skola för alla betyder en skola där alla elever blir sedda och bemötta, där alla elevers erfarenheter får utrymme och där alla elever får en undervisning som tillgodoser deras behov och krav. I en skola för alla undervisas barn med olika bakgrund tillsammans. Kampen för den sammanhållna och likvärdiga skolan har på många sätt varit framgångsrik. Men även om i jämförelse med många andra länder har ett ovanligt jämlikt samhälle och en ovanligt jämlik skola, måste man konstatera att skolan är en del av ett samhälle som riskerar att bli alltmer segregerat och ojämlikt. Klassklyftorna har vidgats i takt med att de ekonomiska problemen i samhället har förvärrats. Den etniska segregationen har ökat, framför allt i storstadsregionerna. Skolan kan förvärra segregationen om man inte ser till att undervisningen utformas så att barn med olika bakgrund får arbeta tillsammans och lära av varandra. Skolan måste vara på sin vakt mot segregerande tendenser i den egna verksamheten. En likvärdig utbildning kräver att arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten i skolan stärks på alla nivåer. Genom de beslut som regeringen tagit om kvalitetsredovisning och kvalitetssäkringsarbete inom skolväsendet förtydligas kraven på skolorna att redovisa regelbundna bedömningar av skolverksamhetens kvalitet. Vidare kompletteras kontrollerande uppgifter med kvalitetsbedömningar gjorda av statliga utbildningsinspektörer knutna till myndigheten. Regeringen har den 16december fattat beslut om de första uppdragen för de nya utbildningsinspektörerna. En av uppgifterna blir att granska hur rektors uppdrag fullgörs i en decentraliserad och målstyrd organisation. I uppdraget ingår bl.a. att granska betydelsen av olika organisatoriska lösningar på skolnivå för arbetets bedrivande mot de nationella målen. Utbildningsinspektörernas rapport skall lämnas senast den 15januari 1999. Den gemensamma skolan - skolan för alla - måste ständigt försvaras. Det gäller såväl genom praktiska åtgärder i den dagliga skolverksamheten men också genom uppföljning och utvärdering på nationell nivå. Regeringens åtgärder vad gäller kvalitetsgranskning kommer enligt min bedömning att bli viktiga inslag i kampen för den sammanhållna skolan.
frs · GL1223 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det förekommer att flyg- och helikoptermateriel underhålls i utlandet och om så är fallet är det i så fall i enlighet med det avtal som finns mellan och . För utlandstillverkade flygmaterielsystem är det inte ovanligt att underhåll förläggs till utlandet. Normalt är ett sådant arrangemang fördelaktigt under förutsättning att krav på tillgänglighet och uthållighet uppfylls. Alla helikoptermotorer utom motorn till helikopter4 och helikopter3 (TM2) underhålls utomlands. Av har upphandlat underhåll av flygplansmotorer till bl.a. Viggensystemet samt vissa helikoptertyper. Huvuddelen av detta underhåll har av genomförts i . I avtalet mellan och vad avser helikoptermotorn till helikopter4 (TM2D) finns en bestämmelse som ger rätt att anlita godkända utländska underleverantörer. har utnyttjat denna möjlighet genom att förlägga underhåll till ursprungstillverkaren . Eventuellt ökade kostnader för den tillfälliga utläggningen av underhållet utomlands skall inte, enligt det avtal som gäller mellan och , medföra några extra kostnader för staten.
frs · GL12230 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat försvarsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att minska antalet elavbrott i samband med oväder. Jag skall besvara frågan. Det svenska elförsörjningssystemet har enligt de flesta bedömare en internationellt sett hög leveranssäkerhet, även om ett antal elkunder , särskilt , drabbas av elavbrott i samband med oväder. Det är i de lokala näten som risken är störst för avbrott som orsakas av bl.a. snö och nedfallande träd. Det pågår kontinuerligt en teknisk förnyelse och modernisering av ledningsnäten i syfte att förbättra leveranssäkerheten. Kostnaderna för att helt eliminera risken för elavbrott är dock mycket stora. Det är nätföretagen som skall vidta de åtgärder som krävs för att upprätthålla en god leveranssäkerhet i nätverksamheten. En hög elsäkerhet och driftsäkerhet och i övrigt välskötta nätföretag är grundförutsättningar för en god leveranssäkerhet. De ansvariga myndigheterna skall genom sitt tillsyns- och föreskriftsarbete se till att dessa förutsättningar uppfylls. Nätets leveranssäkerhet beaktas i samband med nätmyndighetens tillsyn av nätföretagen. föreskrifter om vad som skall iakttas när det gäller bl.a. ledningsgator är av betydelse för att minska sårbarheten för väderrelaterade störningar i nät på lägre spänningsnivåer. Den nya ellag som träder i kraft den 1januari 1998 innehåller regler om bl.a. elkonsumenters rätt till ersättning från nätkoncessionshavaren i samband med elavbrott. Dessa nya bestämmelser kommer sannolikt att öka incitament för nätföretagen att upprätthålla en god leveranssäkerhet i sina nät. Jag ser ingen anledning att föreslå några ytterligare åtgärder inom området. Jag följer dock utvecklingen på elmarknaden noga, bl.a. vad gäller leveranssäkerheten, för att snabbt kunna ingripa om regelverket inte fungerar som avsett.
frs · GL12231 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieminister om vilka åtgärder hon är beredd att vidta om det visar sig att verkligen är försvunna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Den svenska militära underrättelse- och säkerhetstjänstens inrikes verksamhet har blivit föremål för livlig diskussion. I debatten har talats om att s.k. inrikesspionage bedrivits av Informationsbyrån (IB), som ingick i den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra ett särskilt forskningsprogram om militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Forskningen bör bl.a. inriktas på sådan verksamhet som svensk militär underrättelse och säkerhetstjänst kan ha bedrivit inom och som har varit inriktad mot organisationer och enskilda personer. Det är också det som diskussionen kring IB gällt. Forskningen bör avse tiden t.o.m. . skall börja förbereda forskningsprogrammet så att det kan inledas . Det finns anledning att anta att det kommer att visa sig om arkivet existerar eller om det föreligger kopior av arkivet när forskningsverksamheten väl kommit i gång. Jag vill i sammanhanget erinra om att kopior av det s.k. , som sägs ha blivit förstört, har återfunnits och lämnats in till .
frs · GL12232 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att , med hänsyn till demokratin, utträder ur organisationen flyg. Enligt övergripande mål med verksamheten skall verket bl.a. ur ett samhällsperspektiv skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter. Ett led i arbetet som statens sektorsföreträdare är att skapa forum för diskussioner och kontakter inom branschen. Flygbranschen i består dels av flygbolag, men också av en svensk flygindustri som är unik till sin storlek och ekonomiska betydelse i ett litet land. LFV tog 1992 initiativ till ett gemensamt diskussionsforum för branschen - Flyg med framtid. Detta arrangemang genomfördes för övrigt för sjätte gången. LFV håller också regelbundna möten dels med de nationella flygbolagen, dels med de internationella flygbolagen. Flyget är viktigt för , för den ekonomiska tillväxten och inte minst för att skapa en regionalpolitiskt balanserad utveckling av hela landet. Med den grundinställningen bildades Föreningen svenskt flyg, vars ändamål är "att öka kunskapen om flygsektorn, främja flygets och flygindustrins utveckling, samt stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft". Bland grundarna ingick förutom LFV, SAS och andra flygbolag, flygindustrin genom Aircraft och Aero, samt företrädare för de kommunala flygplatserna. Verksamheten finansieras av medlemmarna. LFV ser engagemanget i denna förening som ytterligare ett led i arbetet som statlig sektorsföreträdare. Enligt min mening ligger det inom ramen för sektorsmyndigheternas uppgifter att delta i olika samarbetsforum som det här aktuella. En viktig riktlinje bör dock vara att styra utvecklingen mot de gällande trafikpolitiska målen, och att i linje med detta fokusera arbetet mot att sprida kunskap om och bidra till en sund utveckling inom den egna trafiksektorn, snarare än att kritisera andra.
frs · GL12233 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att vårdhögskoleutbildningen i län kan övergå till statligt huvudmannaskap . Det stora intresset för integration av vårdhögskoleutbildningarna i den statliga högskolan är glädjande. är nästan alla huvudmän intresserade av en integration. Integrationen sker på frivillig väg. I syfte att uppnå en nationell lösning för att göra det möjligt för en integrering av samtliga vårdhögskolor och för att det inte skall bli några skillnader i de ekonomiska villkoren mellan olika landsting och staten har det gjorts vissa utredningar . Den utredning som gjorde på uppdrag av regeringen är en av dessa (dnr U97/3561/UH). Denna utredning har remissbehandlats. Remisstiden gick ut . Arbetet i har kommit så långt att vi har en god överblick samt det underlag som behövs för den fortsatta beslutsprocessen. Målsättningen är nu att integreringen skall kunna fortsätta på ett sådant sätt och i sådan takt som är till belåtenhet för alla inblandade parter. Jag är helt på det klara med att detta är en angelägen fråga för högskolan och i . Jag avser att vid regeringens sammanträde föreslå att regeringen godkänner avtal avseende överflyttning av vårdhögskoleutbildningen från i län till .