ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL121022 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om vad han avser göra för att medborgarna under återstoden av valrörelsen skall kunna ges möjlighet att ta ställning till EMU-anpassningen av grundlagen. Frågan har överlämnats till mig. nämner i sin fråga att regeringen tänker starta en informationskampanj om EMU efter valet. Jag vill därför ta tillfället i akt att rätta till detta missförstånd och upplysa om den informationsinsats rörande införandet av euron som regeringen förbereder. Eftersom den nya valutan kommer att få praktiska konsekvenser för både allmänheten och för svenska företag, trots att kommer att stå utanför valutaunionen från starten, finns det ett behov av att lämna saklig information. Det gäller företagens möjligheter att t.ex. fakturera och betala i euro och enskildas möjligheter att t.ex. spara, låna och betala i euro. Denna informationsinsats innefattar självfallet inget ställningstagande och ingen plädering i någon riktning i den politiska frågan huruvida i ett senare skede skall inträda i valutaunionen eller ej. Den frågan skall avgöras av svenska folket i val eller folkomröstning. skall efter valet bekräfta det beslut rörande grundlagsändringar som fattades av (bet. 1997/98:KU15 och prop. 1997/98:40). Förslagen bygger på den fempartiuppgörelse som träffades och innehåller de ändringar som måste göra för att uppfylla EG-fördragets krav vad gäller en självständig centralbank. Dessa ändringar skall göras innan valutaunionen startar och hänger samman med fördragsmässiga skyldigheter som en följd av EU-medlemskapet. Det står givetvis var och en fritt att debattera denna fråga men jag ser inget skäl att för regeringens del ta ytterligare initiativ i detta avseende.
frs · GL121023 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder med anledning av hanteringen av ekonomin vid Försvarsmusikcentrum. anför att det kommit till hans kännedom att kommer att ge musikcentrumet en mycket allvarlig anmärkning med anledning av denna hantering. Efter vad jag har inhämtat har inte för avsikt att enskilt granska detta ärende. Däremot har Försvarsmaktens internrevision den 19augusti 1998 färdigställt en rapport om en revision av Försvarsmusikcentrum. Jag har tagit del av rapporten och kan konstatera att revisionen påtalar allvarliga brister i handhavandet av anslagsmedel och intäkter. Enligt vad jag har erfarit vidtar Försvarsmakten nu åtgärder för att komma till rätta med bristerna och jag ser därför ingen anledning för regeringen att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GL121024 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att ett rättvisare betalningssätt skall uppnås avseende vistelsekommunens ansvar för hemtjänst till sommargäster. Bakgrunden till frågan är, enligt , att vissa sommarattraktiva kommuners ansträngda ekonomi belastas särskilt hårt av socialtjänstlagens regler om vistelsekommunens ansvar för hemtjänst till sommargäster. Jag har besvarat en fråga med liknande innehåll (fråga 1997/98:920). Jag upprepar därför i stort mina tidigare framförda synpunkter. Att erbjuda socialtjänst och hälso- och sjukvård är, enligt gällande lagstiftning, en uppgift för kommuner och landsting. Enligt socialtjänstlagen har den s.k. vistelsekommunen det yttersta ansvaret för att den enskilde får det stöd och den hjälp som han eller hon behöver. Med vistelsekommun avses den kommun där den enskilde befinner sig när hjälpbehovet inträder. En person i behov av t.ex. hemtjänst kan sålunda ha rätt att få sitt behov tillgodosett vid en tillfällig vistelse i en annan kommun än hemkommunen. Vistelsekommunen får bära kostnaderna för detta. Frågan om kommunernas betalningsansvar enligt vistelsebegreppet har diskuterats i olika sammanhang. När bestämmelsen om vistelsekommunens ansvar infördes befarades från olika håll att de attraktiva turistkommunerna skulle drabbas av stora kostnader till följd av bestämmelsen. Studier som genomförts av visar dock att inga betydande merkostnader uppstått för kommunerna. Enligt anser också en majoritet av kommunerna att ett ersättningssystem mellan kommunerna bör undvikas. Jag ser mot bakgrund av detta ingen anledning att vidta några åtgärder.
frs · GL121025 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att återinföra en längre allmän jakttid på mellanskarven. Före medlemskap i gällde allmän jakttid på skarv från till . Bestämmelserna i medger inte att allmän jakt på skarv förekommer, eftersom skarven betraktas som en hotad art inom unionen. Däremot får ge tillstånd till skyddsjakt på skarv för att förhindra allvarlig skada på bl.a. skog, fiske och vatten samt för att skydda flora eller fauna och för att bevara livsmiljöer. i län har beslutat om skyddsjakt på skarv . I huvuddelen av får skarven jagas den 21 augusti-den 31 mars. Yrkesfiskare får jaga skarv även runt sina fasta redskap. Ägg får prickas den 1 januari-den 31 juli. beslut innebär att jakt i stora delar av nu är tillåten än när allmän jakttid förekom. Det finns enligt min mening goda möjligheter att genom skyddsjakt reducera skarvbeståndet till en sådan nivå att det kustnära fisket och skärgårdsnaturen inte drabbas på ett oacceptabelt sätt. är berett att stödja förslag till förändringar i EU:s fågeldirektiv så att allmän jakt på mellanskarv kan införas. Enligt min mening bör mellanskarven inte längre betraktas som en hotad art. Därför ökar även kraven på ett införande av allmän jakttid. Jag tror att det kommer att bli möjligt att EU inför allmän jakttid på skarv.
frs · GL121026 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att SJ beslutat att lägga ned SJ-skolan i . SJ-skolan i startades . I samband med delningen av järnvägsverksamheten 1988 mellan SJ och , kom den största delen av järnvägsutbildningen i att falla på . SJ behöll utbildningen av främst reparatörer av lok och vagnar. SJ-skolan har förutom utbildning för SJ, även genomfört utbildningar för andra järnvägsoperatörer. tog SJ inriktningsbeslutet att koncentrera utbildningen till SJ-skolan i . SJ vill på grund av samordningsfördelar och effektivitetsskäl även flytta utbildningen närmare verkstäderna och på så sätt utnyttja viss ledig kapacitet och lediga resurser. Regeringen fattar endast beslut om de övergripande målen för SJ:s verksamhet. I enlighet med trafikpolitiska beslut skall SJ bedriva järnvägstrafik på företagsekonomiska grunder. har i det nya transportpolitiska beslutet fastställt att denna princip även fortsättningsvis skall gälla. Hur SJ väljer att organisera sin internutbildning av personal är därmed inte en fråga som avgörs av regeringen.
frs · GL121027 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om när regeringen avser förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare. har med utgångspunkt i skatteutskottets betänkande (bet. 1996/97:SkU13) tagit upp frågan om bl.a. yrkesfiskaravdrag. Beslutet rör dock yrkesfiskarnas konkurrenssituation och konkurrensneutralitet i förhållande till fiskare i våra grannländer. Det är en mycket bredare fråga än enbart frågan om införande av ett yrkesfiskaravdrag. Det är viktigt att hela frågeställningen gås igenom mycket noggrant. Med stöd av regeringens bemyndigande har jag tillkallat en särskild utredare som skall kartlägga och analysera svenskt yrkesfiskes konkurrensvillkor i ljuset av EU:s gemensamma fiskeripolitik. En jämförande analys skall belysa grundläggande förutsättningar för svenskt yrkesfiske i förhållande till yrkesfisket i våra grannländer. Analysen skall vidare belysa hur regelverk och offentligt stöd inom fiskeripolitiken påverkar konkurrensförhållandena. Kartläggningen och analysen skall även omfatta en jämförelse av skattevillkoren. Analysen skall också belysa den nuvarande politikens effekter på svensk fiskenäring och effekter på statsfinansiella utgifter samt sysselsättning. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 4december 1998. Utredningsbetänkandet kommer sedan att remissbehandlas. Först därefter får avgöras när regeringen kan återkomma till angående yrkesfiskarnas konkurrenssituation.
frs · GL121028 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag överväger för att de norrländska svinuppfödarna skall komma åt EU:s överskottslager av spannmål i om de drabbas av totalt eller nästan totalt skördebortfall. En förutsättning för att få sälja ut spannmål ur dessa interventionslager är att försäljningspriset överstiger interventionspriset. Interventionspriset är högre än gällande marknadspris. Det är därför för tillfället inte någon mening att sälja ut denna spannmål på den interna marknaden. Om skörden försenas ytterligare i stora delar av landet och brist på foderspannmål uppstår kan denna situation förändras. Jag kommer därför att följa utvecklingen men avser inte att vidta någon åtgärd.
frs · GL121029 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen förbereder åtgärder för att bistå jordbrukare, som på grund av väderförhållanden inte kunnat skörda sin spannmål eller inte fått någon skörd alls. Det sena vårbruket och den regniga sommaren har försenat spannmålens mognad i hela landet. Vad avser spannmålsproduktionen så kommer den sena mognaden framför allt att drabba lantbrukare i norra . beslutade att skördeskadefonden skulle avvecklas skörd. LRF, som hade varit huvudman för skördeskadeskyddet, bedömde då att de skattemässiga reserveringsmöjligheter för enskilda företag som beslutats av lämnade ökat utrymme för hantering av skördevariationer. gäller att lantbrukare kan ta del av EU:s arealersättningsprogram. I stödområde 1-3 tillkommer dessutom regionala stöd vilka medfinansieras av . Sammantaget uppgår stödbeloppen vid spannmålsodling i dessa områden till ca 3300kr per hektar. Därmed tillförsäkras lantbrukaren en intäkt oavsett skördens storlek och i praktiken fungerar dessa stöd indirekt som ett skördeskadeskydd. Mot denna bakgrund bedömer jag att det inte är aktuellt med några åtgärder från regeringens sida men jag avser att följa den fortsatta utvecklingen på området.
frs · GL12103 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern om han är beredd att utreda möjligheterna att överföra stora delar av projektanslagen till den ordinarie medelsfördelningen till kommuner, landsting och högskolor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Enligt frågeställaren har de statliga anslagen till den reguljära verksamheten i kommuner, landsting och högskolor minskat successivt. Jag vill därför kort sammanfatta regeringens förslag och bedömningar inom dessa områden. har på regeringens förslag beslutat om ett tillskott till de generella statsbidragen till kommuner och landsting om för . Regeringen har i budgetpropositionen också förslagit ett lika stort tillskott för . Utöver detta har regeringen bedömt att det finns samhällsekonomiska förutsättningar att förstärka dessa resurstillskott med och ytterligare . Detta innebär en nivåhöjning av de generella statsbidragen till kommuner och landsting med totalt . Totalt uppgår statens generella bidrag till kommuner och landsting till (exklusive utjämningsbidrag) . har beslutat att öka antalet högskoleplatser med 30000 permanenta platser fram . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att ytterligare resurser satsas motsvarande 30000 permanenta platser fram . Till detta kommer 9000 platser inom ramen för naturvetenskaplig utbildning med särskilt vuxenstudiestöd, s.k. NT-utbildning. Utbyggnaden av den högre utbildningen innebär att högskolan tillförs permanenta resurser om ytterligare , varav 1 miljard i studiestöd. För att öka kvaliteten i utbildningen erhåller universitet och högskolor cirka en kvarts miljard kronor som bl.a. skall ge utökade möjligheter till forskning. Totalt uppgår statens anslag till högskolor och universitet till . Inom ansvarsområde anslås även medel till forskningsråd. Totalt uppgår anslagen för till ca 1,5 miljarder, varav huvuddelen går till universitet och högskolor för forskningsprojekt. Fördelningen av medlen föregås av ett ansökningsförfarande och en omfattande prövning av den vetenskapliga kvaliteten. Inom ansvarsområde finns ett antal projektbidrag som länsstyrelser, och administrerar samt riktade statsbidrag till landstingen (s.k. Dagmarersättning). Inom område har tidigare funnits stimulansbidrag som inrättats i samband med stora reformer inom äldreomsorg och psykiatri. har i stor enighet beslutat om dessa stimulansbidrag. Med undantag för stimulansbidragen omfattar projektbidragen i absoluta liksom i relativa termer tämligen små belopp. Den grundläggande principen är att generella bidrag bör användas framför bidrag som styr på detaljnivå. Jag kan också konstatera att denna princip tillämpas för den absolut övervägande delen av såväl statsbidragen till kommuner och landsting som anslagen till universitet och högskolor.
frs · GL121030 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vad regeringen avser att göra för att bryta den negativa trenden i brottsutvecklingen. har ställt sin fråga mot bakgrund av preliminär statistik från enligt vilken det totala antalet anmälda brott har ökat . Jag vill börja med att än en gång understryka vikten av att vara försiktig när man drar slutsatser av statistik om brottsligheten och vikten av att ha ett längre perspektiv på utvecklingen. Brottsligheten har ökat kraftigt , en utveckling vi delar med många andra länder. kan vi dock konstatera att ökningen avstannat och att vi låg på ungefär samma nivå som när det gäller antalet anmälda brott. Oavsett hur vi väljer att beskriva utvecklingen ligger antalet anmälda brott på en oacceptabelt hög nivå. Det självklara målet för kriminalpolitiken är därför att minska brottsligheten och att öka tryggheten. Regeringen har också vidtagit en rad åtgärder i detta syfte. Ett flertal lagändringar har initierats på det kriminalpolitiska området. Som exempel kan nämnas förbättrade möjligheter för polisen att använda tekniska hjälpmedel i brottsutredningar såsom ADB-teknik och hemlig kameraövervakning, ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar, åtgärder mot kvinnovåld och reformer av påföljdssystemet. En omfattande reformering av polisen genomförs också. förstärks rättsväsendet med . En stor del av dessa medel kommer att tilldelas polisen, bl.a. för att förstärka och utveckla närpolisverksamheten. Mer än två tredjedelar av det totala antalet anmälda brott utgörs av stölder och skadegörelser. Det innebär att utvecklingen av det totala antalet anmälda brott i stor utsträckning styrs av sådana s.k. vardagsbrott. Vardagsbrottsligheten måste angripas med en utbyggd närpolisverksamhet och genom andra brottsförebyggande insatser. Det innebär att även andra än polisen måste engageras. Det nationella brottsförebyggande program som presenterades syftar i stor utsträckning till att främja samverkan mellan olika aktörer, t.ex. polisen, näringslivet, skolan, organisationer och enskilda. Programmet håller nu successivt på att genomföras bl.a. genom att lokala brottsförebyggande råd inrättas runt om i landet. Det brottsförebyggande arbetet måste baseras på en helhetssyn. Den kanske viktigaste insatsen för att motverka brott är att skapa ett samhälle som erbjuder trygghet för alla och där välfärden kan fördelas på ett sådant sätt att alla kan få goda förutsättningar att utvecklas. För att motverka brottsligheten krävs således ett långsiktigt och kontinuerligt arbete från samhällets sida. Vi kommer även i fortsättningen att systematiskt arbeta för att utveckla såväl de förebyggande som de brottsbeivrande insatserna.
frs · GL121031 · 1997-12-31 00:00:00 — Det nuvarande studiemedelssystemet är generöst för de studerande. Grundtanken är att det skall vara möjligt för var och en att ägna all sin tid åt studier och ha en dräglig ekonomisk situation. Det skall alltså inte vara nödvändigt att arbeta extra för att kunna överleva. skall det naturligtvis löna sig att arbeta litet extra om den studerande anser att han eller hon hinner detta. Jag anser att dagens fribeloppsgränser är för lågt satta och jag avser att föreslå regeringen att lägga förslag om en höjning. Detta kommer att ske som övriga förslag till förändringar i studiestödet läggs fram i den aviserade studiestödspropositionen .
frs · GL121032 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern om vilka åtgärder hon är beredd att vidta i syfte att förhindra grova missbruk av konflikträtten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Rätten att vidta sympatiåtgärder har lång tradition och är ett viktigt inslag i regleringen av stridsåtgärder på den svenska arbetsmarknaden. Denna rätt måste ses mot bakgrund av det stora ansvar som åvilar parterna på den svenska arbetsmarknaden att säkerställa att stridsåtgärderna inte utnyttjas på ett sätt som är skadligt för samhället, eller för syften som strider mot det allmänna rättsmedvetandet. Jag avser inte att ta några initiativ för att ändra på de principer som gällt i dessa frågor. Regering och riksdag har valt att i stället för lagreglering överlåta till arbetsmarknadens parter att genom avtal reglera när och hur stridsåtgärder skall användas i de situationer det här är fråga om, nämligen då fredsplikt enligt medbestämmandelagens regler inte gäller. Parterna har också genom centrala kollektivavtal infört vissa begränsningar i stridsrätten. Ansvaret för att stridsåtgärder utnyttjas på ett ansvarsfullt sätt bör enligt min mening även ligga på parterna. Jag är övertygad om att parterna kan ta det ansvaret och att det inte behövs något ingripande med lagstiftningsåtgärder i den nuvarande rätten att vidta stridsåtgärder.
frs · GL121033 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ med anledning av hur förelägganden om erläggande av kartavgift har formulerats samt risken för att en lantbrukare förlorar sin ersättning på grund av att denne ej haft möjlighet att betala in kartavgiften. Regeringen har med stöd av bemyndigande från beslutat att den som ansöker om stöd knutet till viss areal enligt EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd och EG:s förordningar om jordbruksprodukter skall betala en avgift för de kartor som eller tillhandahåller i stödärendet. skall med ledning av de uppgifter som lämnas i ansökningen om stöd fastställa avgiften och förelägga sökanden att betala den . Om inte föreläggandet följs skall ansökningen avvisas. Detta skall sökanden upplysas om i föreläggandet. I skrivelser från myndigheter till medborgare liksom vid alla övriga kontakter mellan myndigheter och medborgare är det viktigt hur myndigheten formulerar sig, inte minst för att man som medborgare skall få tydlig information som inte kan misstolkas. Det är självfallet att myndigheter inte skall uttrycka sig hotfullt och nedlåtande när de skriver till allmänheten, men exakt hur skrivelser och beslut formuleras anser jag ankommer på respektive myndighet. En lantbrukare som får sin ansökan om stöd avvisad på grund av att han inte har betalat någon kartavgift kan överklaga avvisningsbeslutet. Om lantbrukaren kan åberopa något godtagbart skäl till varför han inte betalat avgiften skall avvisningsbeslutet undanröjas. Vad som är godtagbara skäl avgörs slutligt av domstol. Jag ser inte någon risk att någon lantbrukare kommer att förlora sin rättmätiga ersättning. Jag bedömer att någon särskild åtgärd från regeringens sida inte behövs.
frs · GL121034 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att skapa rättvisa för landsbygden så att också skolskjutsverksamhet för friskolor finansieras via offentliga medel. hävdar att fristående landsbygdsskolor missgynnas ekonomiskt i förhållande till den kommunala skolan och att orättvisan blir särskilt tydlig när det gäller kostnaden för skolskjutsar. Genom regeringens förslag i propositionen Fristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200) har nya bidragsvillkor för fristående grundskolor införts fr.o.m. den1 . Enligt dessa bestämmelser skall en fristående grundskola få bidrag av elevernas hemkommuner efter samma grunder som gäller för kommunernas egna grundskolor och utbildningen skall vara avgiftsfri för eleverna. Efter tillkännagivande av föreslog den förra borgerliga regeringen i propositionen Om skolskjuts m.m. (prop. 1992/93:14) att kommunernas skyldighet att svara för kostnadsfri skolskjuts inte skall omfatta elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen skulle ha anvisat. I propositionen framhölls att föräldrars och elevers val av skola inte får leda till oacceptabelt höga kostnader för kommunerna. Vid sin behandling av propositionen konstaterade utbildningsutskottet att det är rimligt att kommunen själv får avgöra om den skall bekosta skolskjuts även till annan skola än den som kommunen vill anvisa eleven. Den nuvarande regeringen har vidtagit åtgärder för att, oavsett huvudman, skapa rättvisa villkor för olika skolor. De bestämmelser som finns beträffande skolskjuts innebär inget hinder för en kommun att svara för skolskjutskostnader t.ex. i ett fall då en elev valt att gå i en annan skola som inte ligger längre bort än den skola som kommunen själv skulle ha anvisat. Jag kommer inte nu att ta initiativ till förändringar av bestämmelserna för skolskjuts.
frs · GL121035 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd av avskaffa flyttningsbidraget mot bakgrund av ett forskningsprojekt som visar att de som flyttar utan att ha ordnat ett arbete innan flytten har sämre chans att få jobb än de som stannar på sin hemort. Det forskningsprojekt som hänvisar till drivs av och samhällsplanering (FORA) vid och och är delvis finansierat av . Enligt forskarna har ett nytt flyttmönster utkristalliserats . Folk flyttar inte för att de fått ett arbete utan för att de tror att de skall kunna skaffa sig ett när de väl flyttat. Detta har inte någonting med flyttningsbidraget att göra. Flyttningsbidrag beviljas för arbetslösa eller för personer som riskerar arbetslöshet och som redan har fått arbete eller, vid sökanderesor, för reskostnader för att söka ett arbete på annan ort. Bidrag betalas alltså inte ut förrän man visat att man har fått arbete eller att man är aktivt arbetssökande. En av slutsatserna av forskningsprojektet är alltså att det helt enkelt inte lönar sig att flytta på vinst och förlust. Däremot är flyttbidrag bra menar eftersom man får det först när man har skaffat ett arbete. Som säkert vet är arbets- och kompetenslinjen en hörnsten i den svenska aktiva arbetsmarknadspolitiken. För att berättiga till bidrag skall man visa att man aktivt försöker förbättra sina chanser på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, däribland flyttningsbidraget, är viktiga instrument för att få arbetslösa att återgå i arbete och att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det finns således ingen anledning att mot bakgrund av den aktuella forskningsrapporten slopa flyttningsbidraget, utan även framgent kommer flyttningsbidraget att vara ett viktigt inslag i politiken för att skapa en så flexibel arbetsmarknad att vi kan kombinera en snabbt stigande sysselsättningsökning med minskad arbetslöshet och fortsatt låg inflation.
frs · GL121036 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag tänker göra för att undanröja de planeringsproblem som finns för kommuner och enskilda i Markarydstrakten. Frågan ställs mot bakgrund av att regeringen den11 beslutade att fastställa den nationella väghållningsplanen för . Beslutet innebär att ombyggnaden av väg E4 förbi lyfts ur planen. Regeringens motiv till att lyfta ur objektet var två; dels har inte kunnat visa att prioriteringen av objektet följt de i planeringsdirektiven uppsatta kriterierna rörande samhällsekonomisk lönsamhet, dels har i planen överskridit de som avsatt för planperioden. Den nationella väghållningsplanen revideras . skall då, inom given ekonomisk ram och i enlighet med givna direktiv, pröva vilka projekt som skall komma till stånd under återstoden av planperioden. Vid nästkommande revidering , har därför möjlighet att på nytt pröva om det finns skäl att inrymma en ombyggnad av förbi i planen. Jag anser inte att det föreligger några oklarheter rörande planeringen av väg E4 förbi och jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.