ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL126 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad miljöministern avser att göra för att en kommun som ställt upp på förstudie och sagt ja efter folkomröstning till platsundersökning om slutförvar av kärnavfall, garanteras vetorätt därefter. Regeringen prövar tillkomsten av ett slutförvar för använt kärnbränsle enligt 4kap. naturresurslagen (1987:12) och kärntekniklagen (1984:3). Det kommunala inflytandet, det s.k. vetot, som det anges i bestämmelserna i 4kap. naturresurslagen kommer inte på något sätt att påverkas av om en kommun medverkat eller inte i de förstudier eller platsundersökningar som pågår för att hitta en lämplig plats för ett slutförvar. Som jag nämnde i ett frågesvar i kan självfallet ett frivilligt deltagande i sådana undersökningar inte binda kommunen i fråga om eventuella framtida ställningstaganden till en tillståndsansökan. Det kommunala inflytandet vid tillåtlighetsprövningen enligt 4kap. naturresurslagen av ett slutförvar är inte heller kopplat till ställningstaganden i en eventuell tidigare folkomröstning rörande platsundersökning. Kommunen kan dessutom avbryta sin medverkan i ett senare skede oavsett resultat i en folkomröstning. Det finns således inte skäl att vidta några särskilda åtgärder beträffande kommunens inflytande i beslutsprocessen eftersom detta inte ändras genom deltagande i förstudie och platsundersökning eller eventuell folkomröstning rörande dessa.
frs · GL1260 · 1997-12-31 00:00:00 — , och har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att förhindra negativa regionala konsekvenser med anledning av Telias förslag till ny taxesättning. är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad, och som sådant bestämmer det självt vilken prisstruktur som skall gälla för dess produkter. Regeringen kan och bör inte ingripa i de enskilda taxebesluten. Taxorna för den fasta telefonitjänsten är emellertid reglerade i telelagen så till vida att de skall hålla ett rimligt pris (2§) samt att de skall grunda sig på kostnaderna för tjänsterna (18§). Telelagen ger därutöver regeringen möjlighet att föreskriva att teletaxorna inte får överstiga en viss nivå (19§). Vad gäller regeln om att telefonitjänsten skall hålla rimligt pris har regeringen i propositionen 1996/97:61 Översyn av telelagen angivit att rimligheten i priset bör ses utifrån konsumentens perspektiv: "En utveckling av kostnaderna där en allt större andel av användarna av privatekonomiska skäl avstår från att utnyttja telefonitjänsten kan inte accepteras" (s.72). Det står vidare: "Alltför stora prisvariationer mellan regioner eller mellan olika marknadssegment i tillhandahållandet av mer eller mindre likvärdiga tjänster bör inte accepteras" (s.72). Det ingår i Post- och () uppgift att bevaka telemarknaden ur ett konsumentperspektiv. PTS håller på att studera de av föreslagna ändringarna. Det är upp till PTS att meddela regeringen om myndigheten finner att Telias nya taxestruktur inte är i linje med telelagens krav om rimligt pris. Om så skulle bli fallet får regeringen överväga eventuella åtgärder. Vad gäller effekterna på Internetanvändarna så har meddelat att de kommer att ge konkurrerande Internetoperatörer en viss omställningsperiod om de så behöver. Detta gäller i de fall abonnenterna, för att få kontakt med Internetoperatören, måste betala Sverigesamtalstaxa från att tidigare ha betalt närsamtalstaxa. Telias erbjudande innebär att dessa samtal, om Internetoperatören så begär, kommer att fortsätta att belastas med lokaltaxa, intill dess operatörerna upprättat anslutningar inom varje riktnummerområde.
frs · GL12600 · 1997-12-31 00:00:00 — har med hänvisning till vad som framhållits om kärnvapen och spridningshot i regeringens deklaration i årets utrikespolitiska debatt i den 11februari frågat mig om den i av mig deklarerade inställningen framförts till den nyinstallerade indiska regeringen. pekar i frågan närmast på följande stycke i utrikesdeklarationen: "efter det slut står ännu omfattande kärnvapenarsenaler mot varandra och spridningshotet finns kvar. Arbetet för en kärnvapenfri värld fri från massförstörelsevapen har fortsatt hög prioritet för den ." Den oklarhet som föreligger om den nya indiska regeringens avsikter vad gäller kärnvapenfrågan inger naturligtvis oro och understryker vikten av att arbetet för kärnvapennedrustning och icke-spridning av dessa vapen drivs vidare med kraft. Om landet skulle förklara sig som kärnvapenstat skulle detta få mycket allvarliga konsekvenser såväl för situationen i regionen som för de pågående internationella ansträngningarna för nedrustning och icke-spridning på kärnvapenområdet. I det indiska regeringsprogrammet framhålls att ett nationellt säkerhetsråd skall upprättas för att analysera säkerhetsmässiga, politiska och ekonomiska hot och fortlöpande ge råd till regeringen. Rådet skall genomföra en genomgripande granskning av strategiska försvarsfrågor. Regeringsprogrammet förutser en översyn av landets kärnvapenpolitik och möjligheten att införa kärnvapen. Det är av synnerlig vikt att besinnar sitt ansvar och inser de mycket allvarliga följderna för den regionala och globala säkerheten av ett eventuellt upprättande av en kärnvapenarsenal. Landet bör ansluta sig till icke-spridningsfördraget (NPT) och underteckna fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. Den kommer för sin del, såväl i kontakter med den indiska regeringen som i andra sammanhang, att framföra det djupa allvar med vilket vi ser på denna fråga.
frs · GL12601 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat statsministern om vad som kan göras för att öka kunskapen om de folk- och massmord som begåtts i kommunismens namn. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens informationsprojekt är en reaktion på att det finns ungdomar i vårt land som faktiskt tvekar om Förintelsen under har ägt rum och ett svar på att nazistiska idéer på nytt sprids i det svenska samhället. Informationsinsatsen om Förintelsen har till syfte att öppna ögonen också för andra folkmord i historien. På samma sätt som vi måste hålla minnet av nazismens folkmord levande får vi aldrig glömma kommunismens förbrytelser. Det finns de som ger en förskönande bild av kommunismens idéer och gärningar. Det är en falsk och farlig bild av verkligheten. Är det något som kommunismen har bevisat så är det att diktatur ofrånkomligen slutar i förföljelser, tortyr och död. Det visade inte kommunistisk diktatur i . fråga är på sätt och vis ett uttryck för att informationsinsatsen om Förintelsen också stimulerar en bredare diskussion om våra värderingar och om demokratin. På så sätt fyller Levande Historia sitt syfte. Med ledning av erfarenheterna och framgången med informationsinsatsen om Förintelsen hoppas jag att folkrörelser och folkbildningsförbund vill medverka till att förmedla kunskap om folkmord och andra brott mot mänskliga rättigheter. Jag vill även framhålla att det i kursplanen för historieundervisning bl.a. står att undervisningen skall behandla "vår tids historia med dess folkmord, revolutioner, krig och fredssträvanden". Det nationella för forskning och undervisning kring Förintelsen som skall upprättas vid skall därtill initiera forskning, undervisning och folkbildning inte enbart om Förintelsen utan också om andra folkmord.
frs · GL12602 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen avser att medverka till att samlingen i av föremål som tillhör koncentrationslägerfångar från Ravensbrück i kan visas för allmänheten. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens informationsinsats Levande Historia, som har stöd av samtliga riksdagspartier, har till syfte att hålla minnet av Nazitysklands fruktansvärda folkmord levande. När det gäller att uppmärksamma och sprida kunskap om Förintelsen under spelar kulturarvsinstitutionerna en central roll. Regeringen har gett , - , , Statens konstmuseer, , , och Riksutställningar och bidrag för att genomföra särskilda insatser. har också verkat för gemensamma insatser inom det nordiska samarbetet. Kulturen i är en av de svenska kulturarvsinstitutioner som tidigare har genomfört viktiga insatser för att sprida kunskap om Förintelsen. visades t.ex. utställningarna - kultur och barbari samt Den väg som bjudits dig att vandra - röster om judisk kultur. I anslutning till bl.a. dessa utställningar har Kulturen även genomfört dokumentationsinsatser samt särskilda satsningar riktade till skolan. När det gäller samlingarna på Kulturen i av föremål från koncentrationslägret så finns ett urval av dessa permanent utställda i Kulturens avdelning för Lunds stads historia. Hela materialet omfattar ca 150 föremål som deponerats på Kulturen i av en privatperson, . Denne räddade mycket framsynt föremålen från att brännas av sanitetsskäl då koncentrationslägerfångar togs emot i vid krigsslutet . Genom Kulturen i har jag till min glädje inhämtat att man mot bakgrund av det stora intresse som samlingarna rönt avser att visa hela materialet för allmänheten från den 17april 1998.
frs · GL12603 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser agera med anledning av vad han har framfört om miloverkstädernas marknadsföring av tjänster på den privata marknaden. Verksamheten inom det aktuella området följer reglerna i Avgiftsförordningen (1992:191). Regeringen har sedan i enlighet med förordningens krav i regleringsbrevet reglerat fyra områden nämligen: transporter, verkstadstjänst, marketenteriverksamhet och personalbutiker. Den vid verkstäderna, mot privatmarknaden, riktade verksamheten hjälper till att utjämna den ofta ojämna beläggningen av Försvarsmaktens egna beställningar. Omfattningen är totalt sett liten, endast 1½-2% av den totala omsättningen. Verksamheten vid verkstäderna är inte anslagsfinansierad som tycks ha utgått ifrån, utan är helt baserad på intäkter där alla direkta och indirekta kostnader ingår i prissättningen. Underhållsregementenas förrådsverksamhet är däremot anslagsfinansierad. Det frågar om och som jag här har försökt belysa är inte någon ny företeelse utan har enligt normala konkurrensförutsättningar pågått . Försvarsdepartementet kommer att fortlöpande följa verksamhetsområdet men jag ser inte någon anledning till något särskilt agerande.
frs · GL12605 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad regeringen avser att göra för att skall klara samtliga kvalifikationskrav för medlemskap i tredje steg. Konvergensrapporterna från kommissionen och Europeiska monetära institutet () samt kommissionens rekommendation i enlighet med artikel 109j.2 i EG-fördraget, vilka presenterades den 25mars 1998, visar att klarar konvergenskriterierna om prisstabilitet, offentliga finanser och långa räntor. När det gäller växelkurskriteriet anger kommissionen i sin rekommendation att inte uppfyller detta kriterium. Kommissionen hänvisar till att kronan aldrig har deltagit i växelkurssamarbetet samt att kronan, som granskas, har varierat mot de valutor som deltar i växelkurssamarbetet, vilket bl.a. återspeglar frånvaron av ett växelkursmål. Det står klart att kommissionen har uppfattningen att deltagande i växelkurssamarbetet är nödvändigt före inträde i valutaunionen. Det följer dock inte med automatik härav, eller av kommissionens nämnda rekommendation, att man med säkerhet kan säga hur växelkurskriteriet kommer att tolkas då den tredje etappen inletts. I proposition 1997/98:25 om och EMU har regeringen sagt att deltagande i växelkurssamarbetet för svensk del kan ses som ett direkt förberedande steg före ett inträde i valutaunionen. Därför talar mycket för att en knytning av kronan till växelkurssamarbetet aktualiseras först i samband med ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen. gör gällande att kommissionen anser att kronan inte varit tillräckligt stabil . Jag håller inte med om den beskrivningen. Kommissionen är mer återhållsam i sin bedömning. För egen del konstaterar jag att kronans fluktuationer inte har varit större än för valutorna i vissa av de länder som väntas delta i valutaunionen. Regeringens uppfattning är att kan klara samtliga kvalifikationskrav för införande av euron inom ramen för den nu gällande ekonomiska politiken om och när det blir aktuellt med ett svensk inträde i valutaunionen.
frs · GL12607 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att privata tågföretag skall kunna få köra på sträckor där SJ inte har några invändningar. Enligt förordningen om statens spåranläggningar (SFS 1996:734) 11§ har () trafikeringsrätten för persontrafik på stomjärnvägarna och . Enligt 14§ samma förordning får Tågtrafikledningen besluta att annan får bedriva persontrafik på del av statens spåranläggningar om SJ eller trafikhuvudmännen vid banfördelning inte ansöker om tilldelning av tågläge för persontrafik på denna del. Som framgår ovan finns möjligheter för Tågtrafikledningen att besluta att annan än SJ under vissa omständigheter får bedriva persontrafik på del av statens spåranläggningar. Jag har ingen möjlighet att uttala mig om det aktuella fallet, men förutsätter att Tågtrafikledningen utfört prövningen i enlighet med den förordning som gäller.
frs · GL12609 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur det svenska biståndsavtalet påverkas av den guatemalanska kongressens beslut att inte genomföra en skattereform. I FN:s övervakningsmission, Minuguas senaste rapport framgår att genomförandet av åtagandena i fredsavtalet, som undertecknades , i huvudsak förlöpt positivt, med undantag för skattefrågan där det enligt FN fortfarande saknas ett nationellt åtagande att skapa resurser för att kunna genomföra avtalen. Rapporten understryker att 1998 blir ett kritiskt år för fredsprocessen. som måste ge praktiska och synbara resultat, men också öka graden av dialog och samförstånd. Den guatemalanska regeringens åtagande i fredsavtalet att höja skattekvoten från har framstått som ett av de viktigaste åtagandena och har utgjort en förutsättning för det omfattande utländska bistånd som utlovats till fredsprocessen. Enligt FN är skattefrågan avgörande för ett framgångsrikt genomförande av avtalen och för att kunna ge hållbarhet åt utvecklings- och demokratiseringsarbetet. Det är därför mycket beklagligt och oroande att det redan i sig otillräckliga förslaget till skattereform som regeringen lade fram mött så starka protester att man ansett sig tvungen att dra tillbaka förslaget. Trots regeringens bakslag är det min förhoppning att nya ansträngningar skall göras för att försöka skapa ökad förståelse och tillräckligt politiskt stöd för nödvändiga reformer på skatteområdet. Under mitt besök i fick jag också av president försäkringar om att regeringen är helt inställd på att uppnå det uppsatta målet. Jag underströk såväl i samtalet med presidenten som i andra sammanhang under besöket i att är berett att aktivt stödja implementeringen av fredsavtalen och att vi förutsätter att år berett att göra detsamma. måste vi vara beredda på att svårigheter och motgångar kan uppstå i ett land som och göra allt som vi kan för att tillsammans med FN stödja fredsprocessen i landet. Jag kan försäkra om att vi på ett mycket aktivt sätt är engagerade i att försöka hitta lösningar på den nu uppkomna krisen genom samtal med olika politiska företrädare och diplomatiska ansträngningar tillsammans med FN och EU i syfte att uppnå politiskt stöd för såväl skattereformen som övriga åtaganden i fredsavtalet. Så länge vi har förhoppningar om att dessa ansträngningar skall leda till positiva resultat, ser jag ingen anledning till att revidera det svenska biståndsavtalet. Avtalet syftar till att stödja implementeringen av fredsavtalet och medlen kanaliseras huvudsakligen via FN-systemet och svenska enskilda organisationer.
frs · GL1261 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag driver frågan om hur man förverkligar en s.k. grön budget i EU. Begreppet grön budget kan bl.a. betyda att hänsyn till miljön tas vid utformandet av budgeten, exempelvis genom miljökonsekvensbeskrivningar eller genom att hänsyn tas till externa effekter av den förda politiken. Som ett led att uppnå en långsiktigt ekologiskt hållbar utveckling arbetar departementen med att integrera miljöhänsyn inom respektive departements ansvarsområde. Ett politikområde inom EU-samarbetet där ökad miljöhänsyn bör tas är jordbrukspolitiken, som tar i anspråk av EU:s budget. verkar inom EU för en reformering av jordbrukspolitiken. Ett av argument för reformering är att dagens politik inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till miljön utan miljöhänsyn i högre grad måste beaktas för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling. I pågår ett projekt som syftar till att utveckla s.k. gröna räkenskaper. Även inom kommissionen pågår ett arbete med att utveckla och samordna medlemsländernas gröna räkenskaper. har stött arbetet med gröna räkenskaper och indikatorer för hållbar utveckling i samband med EU:s femte åtgärdsprogram för miljö och hållbar utveckling. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att den driver frågan om ökad miljöhänsyn på olika politikområden inom EU:s budget. I den meningen driver vi alltså frågan om en grön budget.
frs · GL12610 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av utredning och förslag beträffande godstransporter till och från . är under remissbehandling. Synpunkterna, som väntas in under andra halvan av april, kommer att ingå i den fortsatta beredningen av ärendet. Regeringen har därefter för avsikt att presentera ett ställningstagande i höstens budgetproposition.
frs · GL12611 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till att tidigarelägga byggstarten för väg E4 förbi . Bakgrunden till frågan är att etappen förbi i förslaget till nationell väghållningsplan är planerad för byggstart . En tidigareläggning skulle enligt frågeställaren vara önskvärd med tanke på antalet olyckor på etappen och den stora arbetslösheten bland byggnadsarbetare i . har lämnat ett förslag till nationell väghållningsplan för till regeringen. Utbyggnaden av förbi är i planen angiven till åren 2002-2007. har i planen angivit att objektet inte uppfyller något av de särskilda kriterier som regeringen angivit i planeringsdirektiv. har ändå valt att föreslå en utbyggnad till motorväg på de kvarstående delarna på mellan och . Vidare har beslut att fastställa en vägarbetsplan för den aktuella vägsträckan överklagats till regeringen. Båda ärendena är under sedvanlig beredning i . Beslut rörande såväl väghållningsplanen som vägarbetsplanen kan förväntas tas . Jag finner inte skäl att föregripa dessa beslut.
frs · GL12612 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta avseende statens regler för hyressättning m.m. Den bakgrund som redovisar till frågan är följande: och kommun har planerat ett markbyte. Kommunen avsåg att överlåta den mark man bytte till sig från till ett företag som där skulle anlägga en återvinningsgård för mottagning och sortering av bygg- och industriavfall m.m. Enligt ser det nu ut som om affären inte går att genomföra som planerat på grund av att den mark som byter till sig har ett högre bokfört värde än den mark som överlåts till kommunen. Eftersom det bokförda värdet ligger till grund för hyressättningen skulle hyreskostnaderna för Försvarsmakten därmed öka. principer för hyressättning är desamma som för andra fastighetsförvaltande organisationer. Hyran består av dels kapitalkostnaden, dels kostnader för drift och underhåll samt en liten del egen administration. Den fråga som som tar upp gäller dels ett förvärv av en lånefinansierad fastighet, dels avyttring av en fastighet med ett bokfört värde baserat på en invärdering som gjordes i samband med reformeringen av den statliga fastighetsförvaltningen. Om denna invärdering inte motsvarar nuvarande marknadsvärde uppstår en sådan situation som beskrivs i frågan. Jag har under hand inhämtat från att diskussioner fortfarande pågår med kommunen om överlåtelsen för att finna en för båda parter acceptabel lösning. Det är inte aktuellt att förändra principer för hyressättning.
frs · GL12613 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de brott som begås i mot de mänskliga rättigheterna. Frågan har ställts mot bakgrund av besöket av den kinesiske regimkritikern och hans uttalanden om och EU:s politik gentemot . Det är känt och väl dokumenterat att det begås brott mot de mänskliga rättigheterna i . Stor uppmärksamhet ägnas detta förhållande, inte minst i vårt land. Den , och andra regeringar, framför regelbundet synpunkter och kritik, såväl i internationella forum som i sina direkta kontakter med kinesiska företrädare. De åsikter vi för fram utesluter inte samarbete som tar sikte på att förbättra situationen. Vi tror att kritik kan och bör förenas med praktiska åtgärder. Det kan ge ett bättre slutresultat. har EU lagt fram ett resolutionsutkast om situationen i inför FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i . enades EU-länderna om att inte ta ett sådant gemensamt initiativ. Ett skäl till detta var att man från kinesisk sida visat sig beredd till praktiskt samarbete och dialog med EU om situationen för de mänskliga rättigheterna i och möjligheterna till konstruktiva åtgärder. EU-kretsen enades därför om att göra ett uppehåll i resolutionsansträngningarna för att aktivt pröva möjligheterna till förstärkt dialog. Beslutet innebär att det nu är sak att visa att denna väg leder till sådana konkreta åtaganden att skyddet för de mänskliga rättigheterna stärks. Det prejudicerar givetvis inte frågans framtida hantering i kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Självfallet har vi alla möjligheter att framföra kritik mot i anföranden och inlägg. För svensk del har vi ofta riktat skarp kritik mot för den bristande respekten för mänskliga rättigheter. Det utbredda bruket av dödsstraff och avsaknaden av verklig yttrandefrihet är två exempel. Jag lyfte senast fram dessa i mitt anförande i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna . Parallellt med vår kritik vill vi också försöka medverka till konkreta förbättringar genom att ta fasta på den samarbetsvilja som ledare nu ger uttryck för. Genom dialog och konkret samarbete vill vi att alltmer skall involveras i det internationella regelverket och arbetet inom FN för att övervaka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Det är i denna anda som i bedriver ett utbildningsamarbete med . har institutet genomfört kurser i mänskliga rättigheter för höga tjänstemän på provinsnivå inom bl.a. åklagar- och fängelseadministrationen. Dessa insatser är naturligtvis ytterst begränsade i omfattning, särskilt med tanke på landets storlek, men vi vill ändå gärna se dem som bidrag i en pågående långsiktig reformprocess. Den utbildning om mänskliga rättigheter som erbjudits höga administratörer inom fångvård syftar till att informera om internationella regler för en humanitär behandling av fångar. Att kursen även omfattade ett besök i med förutom teoretisk utbildning också ett studiebesök på ett svenskt fängelse är naturligt. Inget av det som besökarna där fick tillfälle att se kan sägas vara ägnat att försämra villkoren i kinesiska fängelser, såvitt man inte vill hävda att behandlingen i svenska fängelser är mer inhuman än i kinesiska.
frs · GL12614 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att åtgärder vidtas för att påskynda utbetalningarna av investeringsbidragen till vindkraft. Jag är den förste att beklaga att bidraget till vindkraft blivit fördröjt. Det är helt riktigt som nämner att det tog innan förordningen godkändes av . Men måste vi blicka framåt och se till det väsentliga, nämligen att det bara är ett litet steg kvar innan processen är i full gång. Enligt uppgifter som jag fått från och har skickat sina föreskrifter och en konsekvensanalys över dessa till RRV och bett om ett skyndsamt yttrande. RRV har omgående yttrat sig över ärendet och handlägger ansökningarna om investeringsbidrag i den takt de kommer in.