ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12696 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att komma till rätta med bristen på personal inom vården. Inom vård och omsorg kommer det tydliga signaler om svårigheter att rekrytera personal. har antalet nyanmälda platser till arbetsförmedlingen inom vård- och omsorg ökat markant och redan nu finns det tecken på rekryteringssvårigheter av bl.a. sjuksköterskor och undersköterskor. Regeringen har därför gett AMS i uppdrag att i samråd med och kartlägga rekryteringsbehov och i vilken omfattning det råder brist på arbetskraft inom vård och omsorg . AMS skall vidare efter samråd med och redogöra för vilka åtgärder som är vidtagna och planeras för att motverka brister inom vård och omsorg . Även möjligheten att utnyttja kompetent personal som deltar i skall prövas. Uppdraget skall redovisas för regeringen . I propositionen (prop. 1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken har regeringen aviserat sin avsikt att inom ramen för äldreprojektet tillsätta en arbetsgrupp med representanter för berörda departement, , och arbetsmarknadens parter för att göra en översyn av utbildnings- och kompetensbehoven som grund för åtgärder . Även frågor om den framtida personalförsörjningen bör ingå i översynen. En viktig fråga är hur arbetet inom äldreomsorgen skall göras attraktivt för yngre människor, inte minst män. Orsakerna bakom det vikande intresset för utbildningen inom vårdområdet bör kartläggas. Utbildningarna på alla nivåer inom vård och omsorg behöver följas upp och utvärderas. Förslag bör ges till hur dessa kan utformas för att snabbt kunna förändras för att möta nya och förändrade behov. Av betydelse för den framtida personalförsörjningen är också insatser för att skapa en stimulerande och utvecklande arbetsmiljö. Det kan gälla målmedvetna satsningar som tar till vara olika förmågor hos personalen, tillgången till handledning samt möjligheter till kompetensutveckling. När det gäller kompetensutveckling och rekrytering har kommuner och landsting ett huvudansvar. Jag vill därför slutligen understryka behovet av att dessa lokalt utvecklar strategier för bl.a. rekrytering och kompetensutveckling. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa i vilken utsträckning sådana strategier utvecklas.
frs · GL12697 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att anslaget för vårdartjänst skall gälla för fler grupper funktionshindrade än personer med rörelsehinder i samband med högskolestudier. Vårdartjänst är ett personligt praktiskt stöd - assistans - som studerande med stora rörelsehinder kan få i bostaden och i det dagliga livet vid folkhögskola, högskola eller universitet. Statsbidraget till vårdartjänst administreras av utbildningsstöd, SISUS. Högskolestuderande med andra funktionshinder än rörelsehinder kan behöva andra former av stöd. Det kan t.ex. gälla synskadade som behöver få kurslitteraturen som talböcker, på punktskrift, med förstorad text eller på diskett eller döva studerande som kan behöva teckenspråkstolk. Personer med andra funktionshinder kan behöva hjälpmedel eller annat stöd. Som nämner är det universitet och högskolor som har ansvaret för att lämna stöd åt studenter med funktionshinder. I mån av behov skall högskolorna avsätta 0,av högskolans anslag för grundläggande högskoleutbildning till sådant stöd. Kostnader som överstiger detta belopp kan efter ansökan delvis täckas av de medel, som disponeras av . Innevarande budgetår uppgår dessa till . Jag vill erinra om att utbildningsministern i ett interpellationssvar sade att antalet studenter med funktionshinder har ökat kraftigt och att han överväger att föreslå regeringen att föreslå att de medel som disponeras av för ändamålet skall ökas. Mot den bakgrunden avser jag inte att vidta några åtgärder för att anslaget till vårdartjänst skall vidgas till att omfatta fler grupper studerande på högskola.
frs · GL12698 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att högskolas planer att erbjuda fullständig civilingenjörsutbildning skall kunna förverkligas. Jag delar syn att det är av yttersta vikt att fler människor i skall kunna få teknisk högskoleutbildning. Regeringen har av den anledningen gjort omfattande satsningar på högre utbildning inom detta område. Beträffande rätt att utfärda examen gäller enligt högskolelagen att regeringen föreskriver vilka examina som får avläggas och att efter prövning beslutar om vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Beträffande högskolas planer att inrätta en fullständig civilingenjörsutbildning gäller alltså att högskolan skall ansöka hos om rätten att utfärda denna examen. har valt att profilera sig mot utbildningar inom områdena naturvetenskap och teknik. Vid fördelningen av de nya permanenta högskoleplatserna tilldelades en stor andel av dessa - 2200 platser. Förslag till fördelning av de nya permanenta platserna för lämnas i höstens budgetproposition. Om tilldelas rätt att utfärda civilingenjörsexamen kommer högskolan att kunna använda sina resurser för denna utbildning.
frs · GL12699 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att datortekens framtid skall säkerställas. Datortek/aktivitetscentrum är en permanent åtgärd som regleras i en förordning som inte är tidsbegränsad. Då inget beslut om avveckling av datorteken finns eller är aviserat finns ingen anledning att vidta några åtgärder. Datorteken är en bra framtidsinriktad åtgärd. Undersökningar visar också att såväl personalen som deltagarna är nöjda med verksamheten och att den ökar deras möjligheter att få ett arbete. Jag känner till att det förekommer diskussioner mellan och om förändringar i administrationen av datorteken. Dessa diskussioner har ännu inte resulterat i något förslag till regeringen. Det finns därför ingen anledning att vidta någon åtgärd.
frs · GL127 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om regeringen kommer att arbeta för högre bensinpriser bl.a. genom nya bensinskattehöjningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. har föreslagit att koldioxidskatten på bensin skall höjas så att priset på bensin stiger realt med per liter och år . menar att det finns utrymme för ökad miljörelatering av energiskattesystemet och har redovisat principer för ett reformerat energiskattesystem. Vidare har lämnat förslag till miljöklassning av alternativa bränslen och hur dessa skall beskattas. arbetar med en översyn av vägtrafikens samlade beskattning som skall koncentreras till vad som är den lämpligaste avvägningen mellan försäljningsskatt, fordonsskatt och energiskatterna i syfte att förbättra den samlade styreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö. De olika förslag som lämnats bereds inom . har satt upp som klimatpolitiskt mål att koldioxidutsläppen från fossila bränslen bör stabiliseras till nivå för att därefter minska. Det är således angeläget att främja en effektivare energianvändning bl.a. genom förbättrade bilmotorer, och en ökad användning av alternativa bränslen. Den av beslutade höjningen av skatten på bensin, som trädde i kraft den 1juli , ingick i finansieringen av de omfattande utbildningssatsningar som föreslogs vårproposition samt i finansieringen av återtagandet av tidigare beslutade höjningar av produktionsskatterna på elektrisk kraft. Skattehöjningen sammanföll dock också med stigande världsmarknadspriser och en hög dollarkurs. Sammantaget medförde detta en höjning av bensinpriset som är kännbar för många konsumenter. Utrymmet för ytterligare höjningar av skatten på bensin är således begränsat och regeringen överväger inte några förändringar i beskattningen av bensin.
frs · GL1270 · 1997-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till Cooperative Threat Reduction-lagstiftning har frågat mig vad gör inom ramen för EU för att på likartat sätt stödja att skrota sina kärnvapen. framhåller inledningsvis i sin fråga att det förhållandevis ofta förekommer obekräftade uppgifter om ryska kärnvapenladdningar "på drift". Jag vill till att börja med kommentera denna del av frågan. Uppgifter av sådant slag är självfallet mycket oroande. Experter i olika länder med betydande sakkunskap och insyn i dessa frågor har emellertid inte konstaterat konkreta belägg härför. Det kan vidare konstateras att kontrollen över kärnvapenladdningar ges hög prioritet av de ansvariga ryska myndigheterna. Utvecklingen på området kräver dock fortsatt uppmärksamhet. Det amerikanska försvarsdepartementets s.k. Cooperative Threat Reduction CTR-program grundas på beslut av . Programmet syftar till att lämna bistånd till länder i f.d. för eliminering av massförstörelsevapen och minskning av spridningshot. Kongressen har beviljat för programmet. Kärnvapenspridning kan ske på olika sätt. Alla måste bemötas med kraft. Nedskärningar av f.d. sovjetiska program för massförstörelsevapen har inneburit att tusentals ryska vetenskapsmän friställts. Bl.a. för att förhindra att deras kunskaper skulle kunna utnyttjas av obehöriga har det krävts att nya arbeten skapas för dem i den ryska civila sektorn. För detta ändamål tillskapades 1992 ett internationellt vetenskapligt och teknologiskt center (ISTC) i . Centrumet finansierar civila projekt med medel från framför allt EU, och . har tidigare lämnat finansiella bidrag på nationell basis. Vi stöder numera centrumet genom EU, efter inträde i unionen. ISTC har sedan starten fram finansierat forskningsprojekt för ca . har svarat för därav. EU:s stöd till centrumet kanaliseras genom dess program för tekniskt bistånd till och övriga , TACIS. ISTC spelar en viktig och med olika åtgärder inom det amerikanska CTR-programmet ömsesidigt kompletterande roll för att stödja i nedrustnings- och icke-spridningssträvandena på kärnvapenområdet. kommer för sin del inom ramen för EU att även fortsättningsvis fullt ut stödja centrumet och dess verksamhet.
frs · GL12700 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen ämnar lämna förslag till om sådan lagändring att det blir möjligt att lagföra tjänstemän som gör sig skyldiga till bestickning i samband med verkställighet av beslut om av- eller utvisning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det är straffbart i att i ett annat land besticka t.ex. en tjänsteman. Som regel krävs dock att gärningen är straffbelagd också på platsen där den utförs för att svensk domstol skall vara behörig att ta upp frågan om ansvar. Det är främst när det är fråga om mycket allvarlig brottslighet som det har ansetts rimligt att straffa någon i för ett handlande som inte utgör brott där det utförs. Detta krav på dubbel straffbarhet är en grundläggande princip i de flesta staters rättsordningar. Regeringen har inte för avsikt att nu föranstalta om lagändringar i detta avseende. Alldeles oberoende av kravet på dubbel straffbarhet förutsätter jag emellertid att svenska tjänstemän inte gör sig skyldiga till otillbörliga förfaranden i samband med sådana uppdrag som nämns i frågan.
frs · GL12701 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för en balans mellan upphovsmännen och användarna inom de nya elektroniska medierna. Hon har vidare frågat utbildningsminister om han avser verka för att garantera fri tillgång till forskningsmaterial och arkivens rätt att bevara handlingar på de nya medierna. Hon har slutligen frågat kulturminister om hon avser att garantera biblioteken, och därmed den breda allmänheten, rätt till fri tillgång till information på de nya medierna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på samtliga frågor. Utvecklingen av den digitala tekniken har medfört att text, ljud och bild kan kopieras och spridas över landsgränserna på ett helt annat sätt . Det är viktigt att den upphovsrättsliga lagstiftningen såväl nationellt som internationellt anpassas till den tekniska utvecklingen. Detta är bakgrunden till det av nämnda förslaget till direktiv om harmonisering av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället som lämnats av . Kommissionens förslag utgår dels från att det är angeläget att upphovsmännens och andra rättighetshavares intressen tas till vara, dels från att det skall råda en skälig balans mellan rättighetshavarnas intressen och användarnas - t.ex. bibliotek, arkiv, forskningsinstitutioner och handikappade - intressen att få tillgång till skyddat material. Allmänhetens och forskarnas möjlighet att tillgodose sina behov av information är något som regeringen värnar mycket om. Det är viktigt att upphovsmännens och andra rättighetshavares intressen tas till vara. I de pågående förhandlingarna om förslaget till direktiv arbetar regeringen aktivt för att den balans mellan olika intressen som råder i den svenska upphovsrätten skall kunna bibehållas och gälla även för de nya elektroniska medierna. När det gäller frågan om rätten för vissa bibliotek och arkiv att kopiera upphovsrättsligt skyddat material för bevarande- och forskningsändamål verkar regeringen således för att de befintliga reglerna i upphovsrättslagen skall kunna bibehållas och gälla även för kopiering av material i elektronisk form. Beträffande allmänhetens fria tillgång till information på de nya medierna är rätten till kopiering för enskilt bruk av central betydelse. Regeringen verkar därför för att allmänheten även skall ha rätt att framställa kopior för enskilt bruk av skyddat material oavsett om materialet finns tillgängligt på papper eller på Internet eller på något annat medium.
frs · GL12703 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att en översyn av de svenska dammarna initieras. Frågan är ställd mot bakgrund av dels dammkatastrofen vid i , dels för att en vall brustit vid det nedlagda statliga gruvfältet i . geologiska undersökning har ansvar för miljösäkringen av gruvfältet i . Vid Adakgruvan har vatten på grund av snabb snösmältning och tjällossning brutit igenom invallningen av själva gruvan. I detta fall är det inte sandmagasinet med restprodukter som brustit. I var det vatten från själva gruvan som rann ut och inte anrikningssand. Läckan upptäcktes och tätades snabbt och saneringsarbete vidtogs . För att motverka effekterna av att mellan 20000-30000 m3, surt vatten (pH ,5) strömmade ut har ca kalk spritts över det område som berörts. Länsstyrelserna är tillsynsmyndigheter för bl.a. sandmagasinen vid gruvorna. Jag har erfarit att de berörda länsstyrelserna anser sig ha god inblick i vad som sker och noga följer de åtgärder som vidtas. Från i rapporteras att de avser genomföra en ny genomgång beträffande riskfrågorna för sandmagasinen. Experter på dammbygge kommer att anlitas. Jag har vidare fått veta att genomför en större säkerhetsrevision av sina dammar i . Bolaget avser nu att öka takten i detta projekt. Till detta kommer att nya stabilitetsberäkningar görs kontinuerligt för dammarna. Vid en stor gruva som Aitik sker detta och vid de mindre gruvorna görs sådana beräkningar vart tredje till femte år. Gruvföretagen samarbetar internationellt via för att få bästa möjliga kunskap om dammars stabilitet. Fördämningarna kontrolleras regelbundet, särskilt vid tiden för vårfloden. Mot denna bakgrund anser jag att det nu inte finns anledning att initiera en ytterligare översyn av de svenska gruvdammarna. Jag kommer dock att noga följa utvecklingen på detta område.
frs · GL12704 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa förutsättningar för att salixodlingen i skall komma i gång igen. Salixodling är en viktig del i den framtida svenska energiproduktionen och vi arbetar inom för att finna lösningar som innebär en fortsatt positiv utveckling av salixproduktionen i .
frs · GL12706 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att mjölkkvoten ökar i kommun med anledning av det miljöprojekt som pågår där . Regeringen har inom ramen för de lokala investeringsprogrammen avsatt och kommer att avsätta medel för att stimulera projekt som syftar till en ökad cirkulation av växtnäringsämnen mellan stad och land. Det är positivt att kommun arbetar för att sluta kretsloppet mellan stad och land, vilket är ett viktigt steg i utvecklingen mot ett mer ekologiskt hållbart samhälle. Det är min förhoppning att även andra kommuner kan dra nytta av kommunens erfarenheter . I detta projekt kvarstår uppenbarligen ett problem för att processen skall kunna fungera optimalt och det är behovet av ytterligare animaliegödsel. Av allt att döma har man gjort bedömningen att den bästa lösningen vore gödsel från mjölkkor och för att kunna utöka koantalet krävs därför ytterligare mjölkkvot. En så omfattande ökning av mjölkproduktionen som föreslås kan inte enbart motiveras med att det avfall den ger upphov till efterfrågas. Det måste också finnas utrymme för behov av och intresse för en sådan utökning. är kvoterna i fördelade i två regioner. finns ca 20Mkg mjölkkvoter i den nationella reserven. I 20§ förordningen (1994:1714) om mjölkkvoter m.m. anges att den nationella reserven handhas av som prövar frågor om köp, försäljning och annan överföring till eller från reserven. Vid den senaste handelsomgången uppgick kvantiteten till försäljning i mjölkkvotsregion 1 till 13Mkg som en kvantitet om 30Mkg efterfrågades. I kvotregionen för övriga var förhållandet det motsatta. Där efterfrågades 54Mkg kvot och 127Mkg kvot var till försäljning. För att få bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på mjölkkvoter ser regeringen över möjligheterna att få fram ett flexiblare köp- och säljsystem på administrativ basis.
frs · GL12707 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat inrikesministern om han avser att följa upp åldersgränsutredningens arbete och därmed lägga fram en proposition i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen bemyndigade chefen för dåvarande att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av de åldersgränser i samhället som berör unga människor och motiven för dem. Utredningen, som arbetade under namnet åldersgränsutredningen, överlämnade sitt betänkande Bevakad övergång - Åldersgränser för unga upp till . I betänkandet lämnas en redovisning av de olika åldersgränser som finns för unga och vissa förslag till förändringar. Bl.a. föreslås att som en huvudprincip för framtida lagstiftningsarbete bör gälla att åldersgränsbestämmelser skall fixeras till vissa s.k. nyckelövergångar - 12, 15, 18 och - för att underlätta det successiva inträdet i vuxenlivet. Av betänkandet framgår att åldersgränsfrågorna är ytterligt komplexa till sin natur och spänner över i princip samtliga departements verksamhetsområden. En harmonisering av alla olika åldersgränser för unga är ett tidskrävande och långsiktigt arbete. Regeringen har därför bedömt att denna fråga inte är lämplig att forcera. Upplysningsvis kan jag nämna att åldersgränsutredningen gjorde en sammanställning över de olika åldersgränserna sett utifrån ungdomars perspektiv. Denna sammanställning har överlämnats till som lagt ut den på sin Internetarena , som sprider samhällsinformation för ungdomar. öppnades och hade under återstoden av 1997 nästan 25000 besökare.
frs · GL12708 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till en sophantering som fungerar för alla - inte enbart för unga friska bilägare. Hantering av hushållens avfall sker i huvudsak av kommuner respektive producenter för de avfallsslag som regeringen föreskrivit producentansvar för. Varugrupper som omfattas av producentansvar är förpackningar, däck, returpapper och bilar. Avfallshanteringen regleras genom renhållningslagen (1979:596) renhållningsförordningen (1990:984), förordningen om producentansvar för förpackningar (1997:185), förordningen om producentansvar för returpapper (1994:1205), förordningen om producentansvar för däck (1994:1236) samt förordningen om producentansvar för bilar (1997:788). Lagstiftningen ger kommunerna respektive producenterna ansvar för att se till att avfallet tas om hand på ett miljöriktigt sätt. Kommunen är enligt lagstiftningen också skyldig att upprätta en avfallsplan som innehåller mängder och flöden för de avfall som uppkommer inom kommunen. Planen skall också innehålla de åtgärder som kommunen avser att vidta för att minska avfallets mängd och farlighet. Kommunen har rätt att ta ut avgifter för omhändertagandet av hushållsavfall som motsvarar kostnaderna för hanteringen. Det är sedan upp till kommunen eller producenten att avgöra hur den praktiska avfallshanteringen skall organiseras beroende på lokala och regionala förutsättningar. Det normala är att den del av hushållsavfallet som kommunen ansvarar för hämtas vid fastigheten. När det gäller producentansvaret för returpapper och förpackningar har producenterna en skyldighet att tillhandahålla lämpliga insamlingssystem för att underlätta för hushåll och andra att från hushållsavfall och annat avfall sortera ut returpapper och förpackningar. Producenterna har också en skyldighet att informera hushåll och andra om sortering, insamling och bortforsling av returpapper och använda förpackningar. Regeringens målsättning är naturligtvis att hanteringen av allt avfall skall ske på ett välfungerande sätt för samtliga medborgare. konstaterade i sin uppföljningsrapport att insamlingen och omhändertagandet av returpapper och däck fungerar bra. När det gäller förpackningar har producenterna i stort sett klarat de återvinningsmål som finns i förordningen. Undersökningen visar att alla utsorterade förpackningar går till återanvändning eller materialåtervinning med några få undantag. ansåg i rapporten att den servicegrad som har byggts upp med ett heltäckande system i alla landets kommuner måste anses som tillfredsställande i detta skede. efterfrågar ytterligare utredningar när det gäller miljöanpassade transporter av varor och avfall. Regeringen har därför givit i uppdrag att redovisa vilka förändringar som skett inom utformning av förpackningar, resursutnyttjande, transporter och utsläpp till följd av införandet av producentansvar för förpackningar.