ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12327 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att fatta beslut om stängning av reaktorerna Barsebäck1 och Barsebäck2. har frågat statsministern om han är beredd att underställa kärnkraftsavvecklingen folkets prövning genom att skjuta upp beslutet om stängning av till efter valet . fråga har överlämnats till mig och jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. beslutade den 10juni 1997 om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Riktlinjerna innebär, när det gäller kärnkraften, bl.a. att de två reaktorerna i skall ställas av. Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig. Förhandlingar skall inledas med ägaren av om att stänga en reaktor före den 1juli 1998 och en andra reaktor före den 1juli 2001. Förhandlingar har inletts med ägaren av . antog den 18december 1997 regeringens förslag till lag om kärnkraftens avveckling (prop. 1996/97:176, bet. 1997/98:NU5, rskr. 1997/98:132, SFS 1997:1320). Enligt lagen får regeringen besluta att rätten att med stöd av tillstånd av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet driva en kärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla . Ett beslut om upphörande av rätten till reaktordrift ger enligt 5§ lagen rätt till ersättning av staten för förlusten. Lagen trädde i kraft den 1januari 1998. I enlighet med de av beslutade riktlinjerna för energipolitiken förbereds inom ett beslut enligt lagen om kärnkraftens avveckling, som innebär att rätten att driva en kärnkraftsreaktor i för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla den 1juli 1998. I en skrivelse till tillståndshavaren () har denne beretts tillfälle att inkomma med synpunkter i ärendet senast den 30januari 1998. Regeringen avser att besluta i ärendet så snart beredningen har slutförts. beslut om riktlinjerna för energipolitiken baserades på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om en uthållig energiförsörjning. Den energipolitiska överenskommelsen slöts efter överläggningar mellan samtliga riksdagspartier på grundval av energipolitiska överenskommelse, betänkande och remissvaren på detta. Regeringens beslut i ärendet kommer att fattas i enlighet med lagen om kärnkraftens avveckling, vars syfte är att genomföra de av beslutade riktlinjerna för energipolitiken. Enligt dessa skall en reaktor ställas av senast den 1juli 1998. Det finns därför ingen anledning att skjuta på beslutet.
frs · GL12328 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag mot kommunernas vilja avser genomdriva kabelprojektet med den s.k. Polenkabeln. och hennes partikamrat har ställt frågor med anknytning till Polenkabeln till mig. Jag har därför fått möjlighet att redovisa regeringens syn på Polenkabeln och därmed sammanhängande frågor i samband med att jag besvarat bl.a. följande frågor. Fråga 1996/97:718 från om vad jag avser att vidta för åtgärder för att ta fram ett relevant underlag angående påverkan på fisken med anledning av likströmskabeln till (besvarad den 12augusti 1997, dnr N97/2390). Fråga 1997/98:34 från om vad jag avser göra med anledning av att sagt nej till fortsatta planer på Polenkabeln (besvarad den 8oktober 1997, dnr N97/2840). Fråga 1997/98:89 från om vad jag avser att göra för att förhindra att fossilbaserad eller rysk kärnkraftsbaserad el importeras via Polenkabeln (besvarad den 5november 1997, dnr N97/3054). Fråga 1997/98:97 från om regeringen tänker ersätta delar av den uteblivna Barsebäckselen med rysk kärnkraftsel (besvarad den 12november 1997, dnr N97/3141). Fråga 1997/98:192 från om på vilket sätt jag avser agera för att inte skall bygga in sig i en infrastruktur med gasledningar och kablar och därmed binda landet vid fossila bränslen (besvarad den 3december 1997, dnr N97/3337). Jag har i dessa sammanhang anfört att energisamarbetet i är en viktig del i energiöverenskommelsen och i den energipolitik som beslutat om. Ett vidgat energisamarbete i om bl.a. en utbyggd infrastruktur är av största vikt för utvecklingen av en säker och mer miljövänlig elförsörjning i . Detta är en välgrundad och allmänt utbredd uppfattning. Den har, för att nämna ett exempel, uttryckts av statsministrar då de möttes i den 22 och 23januari 1998. har , senast i sitt beslut om 1998 års statsbudget (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133), angivit de ekonomiska ramarna för svenska kraftnäts () medverkan i projektet med Polenkabeln. Regeringen har i enlighet med beslut givit de ekonomiska bemyndiganden som behövs för att och dess styrelse skall kunna besluta i frågor angående genomförandet av projektet. Regeringen har prövat en koncessionsansökan enligt lagen (1902:71 s.1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen) avseende Polenkabeln. Enligt regeringens bedömning är projektet förenligt med de krav som gäller för att koncession skall kunna beviljas. Som jag har redovisat i tidigare frågesvar till betyder detta att Polenkabeln enligt regeringens bedömning är förenlig med bl.a. miljöintresset och en rationell utbyggnad av elöverföringssystemet. För projektet krävs tillstånd också enligt annan lagstiftning än ellagen. En förutsättning för att projektet skall genomföras är att nödvändiga tillstånd erhålles. Tillståndsprövningen är i vissa delar ännu inte avslutad.
frs · GL12329 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att de djurförsöksetiska nämnderna fullgör sitt uppdrag och t.ex. inte tillstyrker användning av djur då det finns alternativ. Som exempel nämns propagering (mångfaldigande) av antikroppar med aschitesmetoden. Mångfaldigande av monoklonala antikroppar med den s.k. aschitesmetoden som nämns i frågan innebär att celler som producerar den aktuella antikroppen injicerad i bukhålan på framför allt möss. Då tillräcklig mängd antikropppar producerats avlivas djuret och magvätskan (aschites) tas till vara. Monoklonala antikroppar har kommit att bli ett värdefullt redskap inom en rad forskningsområden inklusive klinisk diagnostik och terapi. Användningen av monoklonala antikroppar har i sig möjliggjort utveckling av alternativa metoder till djurförsök inom flera områden av biomedicinsk forskning. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) övergripande uppgift är att begränsa antalet djur som används i djurförsök. CFN utfärdade allmänna råd med riktlinjer som syftar till att minska lidandet för försöksdjuren. Råden innehåller dessutom klara restriktioner för aschitesmetodens användning. Utveckling av djurfria metoder för produktion av monoklonala antikroppar har pågått . kan produktion av de allra flesta typer av antikroppar i både stor och liten skala ske på ett sätt som ger jämförbart resultat med djurmetoden. CFN följer och utreder frågan fortlöpande. Min ambition är att komma ifrån all användning av aschitesmetoden.
frs · GL1233 · 1997-12-31 00:00:00 — har mot bakgrund av en intervju med mig i tidningen frågat mig på vilka lagtekniska skäl jag grundar vad som han tolkar såsom min ståndpunkt, nämligen att lagens bestämmelse om hets mot folkgrupp inte skulle kunna ge skydd åt homosexuella utan risk för att även pedofiler erhåller motsvarande skydd. Jag har i ett tidigare frågesvar utförligt redogjort för min inställning i frågan om hets mot homosexuella. Av frågesvaret framgår bl.a. att jag anser det angeläget att stärka homosexuellas skydd mot förföljelse samt att jag hoppas att kunna presentera direktiv till en parlamentarisk utredning omfattande bl.a. frågan om hets mot homosexuella. I den intervju som åberopar har jag gett ett exempel på en av de gränsdragningssvårigheter som generellt sett är förenade med utformningen av en lagbestämmelse som gör det straffbart att hota eller uttrycka missaktning för en grupp av personer med anspelning på sexuell läggning. Det finns flera svårigheter av liknande slag vilka ingående måste övervägas innan en lagändring kan genomföras. Den som tar del av mitt tidigare frågesvar finner emellertid att jag på intet sätt intagit ståndpunkten att det skulle vara omöjligt att hitta rimliga lösningar på dessa problem.
frs · GL12332 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om regeringen har några planer på att vidta åtgärder för att motverka det ökade inflödet av alkohol över landets gränser som kan bli följden om den avkunnade domen från Hovrätten över och , där böter och inte fängelsestraff utdömdes vid alkoholsmuggling från , vinner laga kraft. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall svara på denna fråga. Det är inte min uppgift att kommentera enskilda domstolsavgöranden. Det kan dock, såsom nämnt, konstateras att den dom som åsyftas ännu inte har vunnit laga kraft. Jag delar uppfattning att det ökade illegala inflödet av alkohol är ett allvarligt problem som det är angeläget att på olika sätt motverka. Inom mitt ansvarsområde pågår ett omfattande arbete med dessa frågor. Inom sker således en översyn av lagstiftningen om varusmuggling. Denna översyn skall vara slutförd . I samband härmed kommer givetvis också frågan om vilka straffsatser som skall gälla för varusmuggling att tas upp. har i sitt betänkande om punktskattekontroll (SOU 1997:86) lämnat förslag om förbättrade möjligheter till kontroll av punktskattepliktiga varor. I betänkandet föreslås en rad åtgärder för att förbättra kontrollen av bl.a. alkoholvaror som förs in till från andra EU-länder. Betänkandet bereds inom och avsikten är att förslag till skall kunna läggas fram . Även inom EU pågår en översyn i syfte att förstärka kontrollen av transporter av alkohol och tobak. En arbetsgrupp skall i vår lägga fram förslag till olika förbättringar av kontrollen. deltar givetvis aktivt i detta arbete.
frs · GL12334 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att klarlägga i vilken utsträckning hemkommunens "egenkostnader" för gymnasiala utbildningar skall relateras till den s.k. riksprislistan vid kommunalt beslut om ersättningsbelopp till fristående gymnasieskolor. Enligt skollagens 9 kap. 8a§ skall bidrag lämnas av hemkommunen för varje elev som genomgår utbildning vid en fristående gymnasieskola, som förklarat berättigad till bidrag. Grundprincipen för bidragsgivningen är att den fristående skolan och hemkommunen skall komma överens om nivån för bidraget till skolan. I proposition 1995/96:200 Fristående skolor m.m. understryks vikten av att överläggningar om bidragsnivån verkligen sker, så att elevernas behov och utbildningens krav kan tillgodoses. Syftet med sådana överläggningar är att skapa likvärdiga förutsättningar för eleverna att, oavsett huvudman, få en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Endast om hemkommunen och skolan inte kommer överens skall kommunen betala det belopp som regeringen föreskrivit. Aktuella belopp per elev och program framgår av en bilaga till förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Enligt de framgår det inte uttryckligen av propositionen och riksdagsbeslutet om kommunen, i det fall överenskommelse inte kan träffas, utöver det belopp som föreskrivs i bilagan till förordningen skall betala den fristående skolans kostnader för mervärdesskatt. En fristående skola har momskostnader oberoende av om bidragsnivån bestäms efter förhandlingar eller inte. Av propositionen framgår att regeringen förutsätter att kommunen beaktar att den fristående skolan till följd av skillnaden i huvudmannaskap har kostnader för mervärdesskatt. Detta innebär att kommunen bör ta hänsyn till skolans kostnader för mervärdesskatt även i det fall man väljer att tillämpa bilagans belopp, vilka belopp inte inkluderar ersättning för momskostnader. När en kommun väljer att utgå från bilagans belopp innebär detta att kommunen avstår från att relatera sin bidragsgivning till den kostnadsnivå som råder i kommunen. På fråga av har jag redan tidigare svarat att jag är beredd att se över bilagans utformning när det gäller skolornas kostnader för moms, om det visar sig nödvändigt. har fått i uppdrag att redovisa hur skollagens regler om hemkommunernas skyldighet att lämna bidrag till fristående gymnasieskolor tillämpas.
frs · GL12335 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att omfördela medel från kommande års anslag till bidrag för energiomställningen så att de kan betalas ut . Han påpekar att det i lämnats in ca 500 ansökningar om bidrag till installation av effektvakt och kompletterande värmekälla medan beloppet som disponerar för bidrag av denna typ enbart skulle räcka till ca 160 bidragsutbetalningar. Bidragen för att minska elanvändningen är en del av de energipolitiska programmen som beslutat om. Bidragen avser fjärrvärmeanslutning och utbyggnad av fjärrvärmenätet, eleffektminskande åtgärder och konvertering från elvärme till fjärrvärme. Dessa stöd har introducerats på energimarknaden. Det rör sig om en ny typ av bidrag inom energiområdet och det var därför svårt att ha en säker uppfattning om hur utfallet skulle bli. Ännu finns inga uppgifter om antalet beviljade ansökningar, eftersom beslutsprocessen inte har påbörjats. Riksdagsbeslutet om bidragen medger dock flexibilitet. När det gäller bidrag för eleffektminskande åtgärder har gjort en preliminär fördelning av bidragsmedel mellan länen. Jag förutsätter att myndigheten gör de omfördelningar av stödbelopp mellan länen som myndigheten finner befogade. Det är de ansvariga myndigheternas inom energiområdet uppgift att informera regeringen om det finns behov av förändringar. Om myndigheterna finner det påkallat är det möjligt för regeringen att under löpande budgetår ändra fördelningen av medel mellan de tre bidragstyperna. Det är också principiellt sett möjligt för regeringen att inom ramen för de bemyndiganden som beviljades av vid behandlingen av budgetpropositionen ge myndigheterna rätten att fatta beslut som innebär åtaganden för kommande budgetår. I vilken utsträckning dessa åtgärder blir nödvändiga går inte att säga, innan de ansvariga myndigheterna kan ge en mer fullständig bild av hur behoven ser ut.
frs · GL12336 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att alla arbetsgivare som är verksamma inom den offentliga sektorn skall ges en möjlighet att använda s.k. kvalitetshöjare. Det finns flera parter som gynnas vid resursarbete, arbetsgivaren och den arbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga sektorn - även allmänheten. Genom att de arbetslösa i resursarbetet kan gå in och ta lämpliga vikariat får de också bättre chanser på den reguljära arbetsmarknaden. När en kommun eller ett landsting gör en extern upphandling av tjänster inom t.ex. vård- eller omsorgsområdet sker det normalt därför att man vill jämföra den egna verksamhetens kvalitet, omfattning och kostnader med privata alternativ. Det kan därför finnas skäl till att medge resursarbete på samma villkor hos sådana privata verksamheter. Det är dock inte möjligt att gå in med resursarbete på den privata marknaden där det skulle kunna snedvrida konkurrensen genom att vissa företag skulle komma att gynnas på bekostnad av andra. Eftersom alla företag inte kan garanteras resursarbeten till sin verksamhet bryter det emot om konkurrensneutralitet. Även vad gäller offentliga tjänster måste konkurrensneutraliteten beaktas. Eftersom risken att bryta mot denna är minst inom offentliga sektorns kärnverksamhet har resursarbetena koncentrerats till den. Vi analyserar möjligheten att efter det att en entreprenör kontrakterats erbjuda möjligheten att anlita resursarbetare. Då har ju upphandlingen redan skett i full konkurrens. Men innan det visats att detta är möjligt är jag inte beredd att ändra reglerna för resursarbete.
frs · GL12337 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om regeringen nu är beredd att godkänna Jämtkraft Aktiebolags ansökan om utbyggnad av Långfors kraftstation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. ansökte vid , , om bl.a. rätt att få bygga om kraftstationen. beslutade regeringen med stöd av 11kap.3§ vattenlagen att frågan om tillåtligheten av det sökta vattenföretaget skall prövas av regeringen. överlämnade ärendet till regeringen med yttrande. Av yttrandet framgick att fann att vattenföretaget var tillåtligt enligt vattenlagen och naturresurslagen. Regeringen beslutade att återlämna ärendet till för erforderlig kompletterande handläggning. avgav nytt yttrande, varvid domstolen fann att vattenföretaget var tillåtligt. Ärendet bereds inom med sikte på en prövning . Jag kan, som vet, inte föregripa regeringens kommande beslut och ge något besked om resultatet av regeringens prövning.
frs · GL12339 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser att göra för att uppgradera skolans arbete mot mobbning och tillse att kravet på handlingsprogram mot mobbning tas på allvar. refererar i frågan till en skolverksrapport som anger att var femte skola saknar handlingsprogram mot mobbning trots att de enligt läroplanen är ålagda att ha en sådan. Jag anser att det är oacceptabelt att inte alla skolor har ett handlingsprogram mot mobbning och utgår ifrån att i sitt uppföljnings- och utvärderingsansvar noggrant följer att skolhuvudmännen efterlever de styrdokument som regeringen och riksdag fastlagt. Men det är också viktigt att i detta sammanhang framhålla att ett handlingsprogram i sig inte löser problematiken. Det fordras ett aktivt arbete inom skolan för att få ett gott socialt klimat i umgänget mellan elever såväl som mellan personalen och vice versa. I en fråga från om skolans arbete mot mobbning har jag refererat till det arbete som var under beredning och ledde till propositionen 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor som överlämnades till . Ett av förslagen innebar en skärpning och ett förtydligande av skollagens portalparagraf så att det tydligt framgår att den som verkar inom skolan är skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. biföll regeringens proposition . En ändring av skollagen har också skett som trätt i kraft fr.o.m. . Andra bedömningar som regeringen gjorde i ovan nämnda proposition har lett till uppdrag till . Jag kan här nämna att skall göra en kartläggning av hur uppföljning och utvärdering av skolans värdegrund sker i både offentliga som fristående skolor. skall vidare med hänvisning till beslut om arbetet mot mobbning effektivisera sitt samarbete med myndigheterna inom i frågor som rör skolornas fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Båda uppdragen skall redovisas . Med anledning av det nämnda riksdagsbeslutet har fått i uppdrag att utarbeta kommentarer och referensmaterial om hur man lokalt, i kommuner och skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön eller sexuell identitet. inrättades en arbetsgrupp för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund. Regeringen har beslutat att överlämna betänkandet En värdegrundad skola - idéer om samverkan och möjligheter (ds 1997:57) till med uppdrag, att mot bakgrund av förslagen i samråd med berörda myndigheter överväga och vidta de åtgärder som behövs på nationell, och lokal nivå. En ändring av läroplanerna kommer att ske där det tydligt skall framgå rektors ansvar för att rutiner finns i skolans handlingsprogram hur personalen skall hantera problemen när de upptäcker mobbning samt hur kommunikationen mellan rektor, personal, elever och föräldrar skall skötas. Jag vill avslutningsvis också nämna det uppdrag som fått att genomföra nationella kvalitetsgranskningar där rektor som styrfunktion i en decentraliserad skolorganisation och elever med behov av särskilt stöd är områden som berörs. Jag avser att i avvaktan på det arbete som just nu pågår inte vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL1234 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser att göra med anledning av att sagt nej till fortsatta planer på Polenkabeln. Regeringen har genom beslut med stöd av lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen) beviljat nätkoncession för den s.k. Polenkabeln. Regeringen har i beslutet även uppdragit åt nätmyndigheten vid att utforma närmare villkor om de skyldigheter som koncessionen är förknippad med. Arbetet med att precisera koncessionsvillkoren pågår enligt vad jag har erfarit vid nätmyndigheten. Regeringen har prövat koncessionsansökan enligt ellagen. Enligt regeringens bedömning är projektet förenligt med de krav som gäller för att koncession skall kunna beviljas. Det betyder att regeringen bedömer att Polenkabeln är förenlig bl.a. med miljöintresset och med en rationell utbyggnad av elöverföringssystemet. För projektet krävs tillstånd även enligt annan lagstiftning, bl.a. . Den prövningen är ännu inte avslutad. Jag kan som statsråd inte ingripa i eller kommentera prövningen av enskilda ärenden.
frs · GL12341 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att hindra framställningen av MOX-bränsle. Jag redogjorde (fråga 1996/97:740) som svar på en fråga från för vad som gäller beträffande de ca använt kärnbränsle från som finns vid plc (BNFL) anläggning i . Materialet ägs av det svenska kärnkraftföretaget och har använts i kärnkraftverket i . Jag sade då också att den svenska politiken när det gäller använt kärnbränsle är inriktad på direkt slutförvaring av bränslet utan upparbetning. Om detta råder det bred enighet i (jfr bl.a. prop. 1983/84:60, NU17, rskr. Möjligheterna att ta hem det svenska bränslet utan att det upparbetats har diskuterats inom regeringen. En faktor som påverkat diskussionerna är att kontraktet mellan och är ett civilrättsligt avtal tecknat mellan två enskilda parter. Enligt kontraktet avgör BNFL ensamt när bränslet skall upparbetas. Avtalet kan inte ändras på annat sätt än genom förhandlingar direkt mellan parterna. Den har därför inte direkt kunnat påverka ett beslut om upparbetning av det svenska materialet. Ett agerande från den sida har således krävt medverkan av kontraktsparterna. Jag vill därför upprepa att den uppkomna situationen är ett resultat av en tidigare förd politik och påverkar inte på något sätt regeringens inställning att MOX-bränsle i princip inte skall användas i svenska reaktorer. Det kan påpekas att inte har tillstånd att använda MOX-bränsle i sina reaktorer. För att kunna göra det krävs särskilt tillstånd av regeringen. Även för överlåtelse av plutoniet för att låta något annat kärnkraftföretag tillverka MOX-bränsle krävs regeringens tillstånd. Det ankommer således på att inkomma med en ansökan om tillstånd om man skulle vilja använda MOX-bränsle i någon av Oskarshamnsreaktorerna eller om man vill överlåta plutoniet. En ansökan om tillstånd kommer att beredas av SKI och SSI samt noga prövas av regeringen. Som framgår av min redogörelse ovan har situationen inte förändrats sedan jag svarade på fråga .
frs · GL12342 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om de aviserade förändringarna av sekretessreglerna för uppgifter i säkerhetspolisens arkiv kommer att göra sådana uppgifter tillgängliga även för släktforskare. För uppgifter i säkerhetspolisens register, liksom i andra register som förs enligt lagen om polisregister, gäller absolut sekretess med hänsyn till den enskildes personliga förhållanden (7kap. 17§ sekretesslagen). Sekretessen betyder att det i princip är omöjligt för enskilda att ta del av eventuella personakter i säkerhetspolisens arkiv för endast släktforskning. har i sitt slutbetänkande Polisens register (SOU 1997:65) föreslagit bl.a. hur säkerhetspolisens register skall bli mer tillgängligt för allmänheten. förslag bereds inom . Som jag tidigare anfört är strävan i det pågående lagstiftningsarbetet att uppgifter hos säkerhetspolisen skall bli mer tillgängliga för allmänheten. Utgångspunkten är att insyn skall medges så långt det är möjligt. Med detta följer även förbättrade möjligheter att ta del av personakter för släktforskningsändamål. Regeringens förslag till regeländringar kommer mycket snart att överlämnas till Lagrådet.