ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12133 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att gör en självständig och relevant bedömning av en asylsökandes skyddsbehov även när de sökande kommer från erkända demokratiska rättsstater. hänvisar i sin fråga till ett enskilt asylärende där en medborgare från har sökt asyl i och fått ett avslagsbeslut av . Jag kan tillägga, vilket kanske känner till, att ärendet därefter har överklagats till som framöver kommer att ta ställning till ärendet. menar att har avslagit den amerikanske medborgarens asylansökan enbart med hänvisning till att är en erkänd demokratisk rättsstat utan att göra någon bedömning av sökandens individuella skyddsbehov. Jag kan inte kommentera ett enskilt ärende utan vill i stället svara på direkta fråga genom att kort redogöra för vissa principer som gäller vid prövningen av asylärenden i och vilka, vill jag framhålla, sålunda också gällt - och gäller - vid prövningen av det ärende hänvisar till. I gäller principen att varje asylärende skall prövas individuellt, vilket vi anser vara en självklarhet. Den individuella prövningen grundas på de omständigheter som är hänförliga till just det specifika ärendet i fråga. Som huvudregel görs en bedömning av den sökandes skäl i sakfrågan, dvs. vad den sökande har anfört som skäl för att han eller hon är i behov av skydd i . Om den sökande bedöms kunna få skydd i ett s.k. tredje land görs dock ingen prövning i sak av den sökandes behov av skydd i . De allmänna förhållandena i hemlandet ingår som ett mycket viktigt element vid bedömningen i sak av en asylansökan, på samma sätt som den sökandes bakgrund och verksamhet, liksom även förföljelse riktad mot anhöriga, vänner och politiska eller religiösa meningsfränder utgör viktiga delar vid en sådan bedömning. Myndigheterna har ett ansvar för att asylansökningarna utreds fullständigt. Om det behövs, får den asylsökande hjälp för att föra sin talan av ett offentligt biträde, vilket bekostas med allmänna medel. Sedan den 1januari finns vidare ett uttryckligt stadgande i 11kap. 1§ utlänningslagen som tydliggör vikten och behovet av muntlighet. Det innebär att en utlänning som sökt asyl i får avvisas endast om muntlig handläggning ingått vid handläggning av ärendet, vilket också skett i det ärende hänvisar till. Min uppfattning är att vi har en tillfredsställande utredning och prövning av asylärenden i .
frs · GL12134 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vad regeringen avser göra för att ge unga/vuxna personer med dyslexi bättre ekonomiska möjligheter när de deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inom arbetsmarknadspolitiken finns som säkerligen vet flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder specialanpassade för gruppen arbetshandikappade. Exempel på dessa är lönebidrag och offentlig skyddad anställning (OSA). Genom bl.a. dessa åtgärder ökar de arbetshandikappades möjligheter att få ett fast fotfäste på arbetsmarknaden och därmed också få en mer stadigvarande inkomst. AMS har möjlighet att avsätta medel för utveckling av ny teknik och datorbaserade hjälpmedel åt arbetshandikappade. Exempel på pågående utvecklingsprojekt är utveckling av kompensatorisk teknik på arbetsplatser för dyslektiker. gör i frågan en beskrivning av många av de läs- och skrivhandikappades dåliga skolbakgrund. förändrades reglerna för att läsa inom det reguljära utbildningsväsendet på grund- och gymnasieskolenivå med utbildningsbidrag så att endast arbetshandikappade och utomnordiska medborgare har denna möjlighet. Att dessa två grupper undantogs från förändringen berodde på att regeringen bedömde att dessa grupper var i större behov av att få en längre grundutbildning för att öka sina chanser att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. gör i frågan också gällande att sänkningen av utbildningsbidraget fr.o.m. den 1juli 1997 nu särskilt drabbar arbetslösa med funktionshinder då de får sämre möjligheter att studera under acceptabla ekonomiska villkor. Den förändring som skett av utbildningsbidraget är en del i strävan att harmonisera regelverket för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Sänkningen av utbildningsbidragen för dem som inte har rätt till a-kassa eller KAS innebär nu att ersättningsnivån motsvarar studiebidraget. Detta för att det inte skall vara mer fördelaktigt att välja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd före studier om det reguljära utbildningsväsendet. Jag har full förståelse för den oro de arbetslösa som inte har rätt till a-kassa eller KAS känner. Jag vill dock betona att denna grupp arbetslösa som regel inte har någon ersättning alls, varken före eller efter den arbetsmarknadspolitiska åtgärden. Detta gäller oavsett om den arbetslöse är arbetshandikappad eller ej.
frs · GL12135 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag förbereder en övergripande principiell lösning för den ekonomiska ansvarsfördelningen vid anläggning av stickspår. Frågan är ställd bl.a. mot bakgrund av att det förts förhandlingar mellan Posten, , SJ och kommun om att ansluta en postterminal i till . I enlighet med trafikpolitiska beslut övergick ansvaret för järnvägens infrastruktur från SJ till den nya myndigheten . fick ansvaret för de mest trafikerade järnvägarna och större bangårdar medan SJ behöll ansvaret för terminaler, mindre bangårdar och det s.k. kapillära bannätet. Med det kapillära bannätet menas spår och växlar längst ut i järnvägsnätet avsedda främst för godstrafik, men även för t.ex. uppställning av persontåg. Förutom det statliga järnvägsnät som förvaltas av och SJ, finns en mängd andra spår som förvaltas av bl.a. kommuner, hamnförvaltningar och industrier. förbereds en trafikpolitisk proposition som beräknas kunna lämnas till . I propositionen kommer bl.a. betänkande Ny kurs i trafikpolitiken (1997:35) att behandlas. I betänkandet föreslås bl.a. att staten skall ta ett ökat ansvar för det kapillära bannätet. Det pågår således en beredning av förslag som berör det kapillära bannätet.
frs · GL12136 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen har förberett något initiativ syftande till att klarlägga vissa kontakter med apartheidregimen i . pekar på en viktig period i svensk nutida historia. Kampen mot apartheid engagerade det svenska folket som få andra frågor och jag är stolt över att kunna säga att det omfattande och långvariga svenska stödet hade en avgörande betydelse för befrielsekampen i södra och att större delen av det svenska folket och samtliga riksdagspartier stödde denna politik. Det fanns förvisso människor i som inte delade vår syn och vår avsky för det rasistiska system apartheidregimen försvarade i . Det fanns också enstaka grupper och personer som direkt och indirekt stödde apartheid. I den mån någon bröt mot de sanktionsbestämmelser som var gällande var det polisens och rättsväsendets uppgift att följa upp detta. Än kan man, trots de fruktansvärda MR-brott som uppdagas genom Sannings- och arbete, höra somliga ifrågasätta stödet till kampen mot apartheid. Den sydafrikanska under ledning av ärkebiskop har en viktig uppgift när det gäller att skapa förutsättningar för det sydafrikanska folket att gå vidare. har det handlat om att kasta ljus över det mörka förflutna och ge offren ett forum i vilket de kan berätta om sitt lidande. Ingen kan nu säga att man ingenting visste. Att vi nu efter får offentlig klarhet i att det våld som drabbade människorna var en del i ett smutsigt krig och att de var offer för ett våldsbaserat system är förhoppningsvis en början till en nationell läkeprocess. Kanske kan det sydafrikanska folket också nå försoning . Ett viktigt element i den fortsatta försoningsprocessen är att arvet efter apartheid i form av enorma sociala och ekonomiska klyftor undanröjs. Svenskt stöd inom ramen för vårt fortsatta utvecklingssamarbete syftar bl.a. till att åstadkomma social och ekonomisk utjämning. Därigenom hoppas vi kunna bidra till att stärka den ännu sköra sydafrikanska demokratin. Till bilden hör också att ett bakslag i riskerar att få långtgående negativa konsekvenser för demokratisträvanden i regionen och andra delar av och omvänt, att en positiv utveckling kan betyda mycket även för regionen i sin helhet. Det viktigaste vi kan göra för är således att fortsatt stödja den sydafrikanska regeringens politiska och ekonomiska reformarbete. Den sydafrikanska Sannings- och arbete kommer att fortgå . har inom ramen för utvecklingssamarbetet med understött dess arbete. Jag har instruerat ambassaden att fortsatt noga följa ansträngningarna att bringa klarhet i de brott som begicks , liksom frågan om ersättning till offren. Det är ett historiskt sett viktigt - för att inte säga avgörande - arbete och en garanti för att de oförrätter som begicks inte faller i glömska. Om det visar sig att det fanns svenska kontakter av betydelse för försvaret av apartheidsystemet kommer detta således säkerligen att uppdagas och uppmärksammas. har vi inte mottagit några rapporter från kommissionens arbete som tyder på att så skulle vara fallet.
frs · GL12137 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig huruvida jag avser verka för att minska kemikalieutsläppen vid oljeborrning i . I sin fråga konstaterar mycket riktigt att användningen av olika kemikalier i samband med borrning efter olja är omfattande. Problemet är dessutom att dessa kemikalier släpps ut direkt i den miljön, och inte binds till organiskt material i samma omfattning som exempelvis kemikalier som tillförs havet via floder. har vid ett flertal tillfällen agerat kraftfullt inom kemikalieområdet. Inom Nordsjökonferenserna har länderna åtagit sig att minska utsläppen av olika kemikalier, och den senaste Esbjergdeklarationen från sätter det slutliga målet till halter nära noll . Nordsjökonferensernas åtaganden konkretiseras oftast inom bindande beslut. Därför är mycket aktivt i frågan om att driva igenom Esbjergåtagandet i denna konvention, som en övergripande målsättning samt med en konkret strategi för genomförande. hoppas jag kunna delta i ministermötet som fattar detta beslut. Just nu ser det ut som om vi t.o.m. kan få ett ännu mera konkret och omfattande beslut inom OSPAR än i . OSPAR fattar också bindande beslut som rör enskilda frågor, exempelvis användning av vissa kemikalier eller utsläpp av vissa ämnen från en viss verksamhet. Senast på kommissionsmötet fattades beslut om krav på reglering av vissa ämnens användning inom offshore-verksamheten, samt en mekanism med vilken ytterligare ämnen kan förbjudas för användning över huvud taget. Liknande beslut har tagits tidigare, exempelvis gällande krav på reningsteknik för utgående vatten från plattformarna, reglering av användning av oljebaserade borrvätskor och tidigare beslut om användning och utsläpp av kemikalier. I dessa diskussioner driver alltid frågorna med kraft.
frs · GL12138 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder, med beaktande av möjligheten till utnyttjande av pipeline, som regeringen är beredd att vidta för att åstadkomma förbättrade transporter av flygbränsle till . Jag anser liksom många andra att det - om alternativ finns - är olämpligt att transportera stora mängder farligt gods genom tättbefolkade områden som och i . Det finns åtminstone två fullgoda alternativ till tankbilstransporter nämligen rörledning och järnvägstransport. Dessa har bedömts vara samhällsekonomiskt i klass med eller t.o.m. överlägsna det nuvarande bilalternativet. Båda är också enligt möjliga för försörjningen av flygplatsen. Regeringen beviljade därför () koncession för en rörledning för transport av flygbränsle från i hamn till i kommun. På grund av den ekonomiska recessionen försenades byggandet av rörledningen och regeringen beviljade 1996 LOFAB förlängt färdigställande till den 1januari 1999. Oljebolagen, som utgör transportköparna, har uttalat att man i princip är intresserade av att finna andra transportlösningar. Jag förutsätter att transportköparna kommer att överväga alltmer miljöanpassade transportval. Jag ställer mig positiv till både en järnvägslösning och rörledning. Med anledning av ovanstående förutsättningar avser jag inte vidta några åtgärder.
frs · GL12139 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om avser att uppmuntra användningen av euro parallellt med svenska kronor. I propositionen 1997/98:25 om och den ekonomiska och monetära unionen föreslår regeringen att inte bör delta i valutaunionen från starten den 1januari 1999. Regeringen anser att bör hålla dörren öppen för ett senare inträde i valutaunionen. Största möjliga handlingsfrihet och handlingsberedskap bör upprätthållas. Av propositionen framgår att arbetet med nationella praktiska förberedelser kommer att fortsätta så att en eventuell framtida övergång till euron kan genomföras på ett bra sätt. Det övergångsscenario som fastställdes av i innebär att användandet av euron under övergångsfasen, dvs. från inledandet av valutaunionen fram till dess att sedlar och mynt i euro introduceras, i princip blir frivilligt i de deltagande länderna. I enlighet med principen "inget tvång - inget förbud" skall de ekonomiska aktörerna själva besluta om i vilken utsträckning de skall använda euron och när under denna fas som övergången skall ske. I länder som inte deltar i valutaunionen från starten är det givetvis fritt fram att använda euron på samma sätt som andra utländska valutor används . Regeringen avser inte att söka styra företagens eller andra aktörers användande av euron i den ena eller andra riktningen. Sådana beslut fattas med fördel av aktörerna själva. Genom det praktiska förberedelsearbete som pågått i vet vi att i synnerhet en del större företag önskar använda euron i viss utsträckning även om inte deltar i valutaunionen från starten. Den svenska lagstiftningen ställer i princip inte upp några hinder för detta utom på några punkter. Dessa gäller i första hand möjligheterna att upprätta årsredovisningar och att ange aktiekapitalet i utländsk valuta. Frågan om att ändra lagstiftningen på dessa områden i syfte att undanröja hindren skall därför prövas. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka dessa frågor. Utredningen avser både det behov som kan finnas om inte deltar i valutaunionen och det behov som kan uppkomma under en övergångsfas om deltar. Ett första betänkande kommer att redovisas års utgång.
frs · GL1214 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen gör för att reformera EU:s tobakspolitik i riktning mot lägre stöd. lade kommissionen fram sin rapport angående den gemensamma marknadsordningen för tobak samt ett reformförslag. Marknadsordningen för tobak reformerades . Kommissionen anser att reformen slagit väl ut. Utgifterna har stabiliserats och bidragsfusket har minskat. Därför föreslår kommissionen att reformen av grundförordningen skall göras på basis av de erfarenheter man erhållit . Reformförslaget innebär små förändringar, som syftar till att förbättra odlingskvaliteten, minska den odlade kvantiteten och förhindra fusk. har under det förberedande reformarbetet framfört åsikten att tobaksodling inte bör stödjas, eftersom tobakens skadeverkningar är allmänt erkända. Från svensk sida anser vi att kommissionens förslag om successiv utfasning av stödet till tobaksodling borde ha getts större betydelse. Kommissionen avvaktar nu betänkande i frågan. Först därefter kommer arbetet att återupptas i arbetsgruppen för tobak. kommer fortsättningsvis att försöka påverka inriktningen av stödåtgärderna genom att verka för sådana åtgärder som leder till att tobaksodlingen inom EU minskas. Omställningsstöd för dem som frivilligt vill lämna odlingen kan vara en sådan åtgärd. Dessutom är de delar av förslaget som syftar till minskad miljöförstöring och fortsatt forskning om tobakens hälsoeffekter viktiga. verkar även för att ett säkert system byggs upp där risken för bedrägeri är så liten som möjligt.
frs · GL12140 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att genom tilläggsdirektiv till avbryta arbetet med att ta fram ett nytt system för beskattning av bostadsrättsfastigheter. I frågan hänvisas till ett uttalande av mig om att regeringen inte avser att lägga fram något förslag om nya regler för taxeringen av bostadsrättsfastigheter. Jag vill till en början slå fast följande. uppdrag omfattar inte frågan om hur bostadsrättsföreningar eller deras medlemmar skall beskattas. Några ändringar av dessa skatteregler är heller inte aktuella. Vad sedan angår det pågående utredningsarbetet om fastighetstaxering kan konstateras att föreslog ett system för att bostadsrättsfastigheternas taxeringsvärden skulle beräknas utifrån lägenheternas marknadsvärden. har i detta sammanhang ingen annan uppgift än att anpassa förslag till vad utredningen i övrigt kan komma att föreslå när det gäller fastighetstaxering. Regeringen avser inte att ge ändrade direktiv när det gäller taxeringen av bostadsrättsfastigheter.
frs · GL12141 · 1997-12-31 00:00:00 — frågar mig om jag avser att vidta åtgärder så att en studerande vid heltidsstudier erhåller heltidsbidrag genom det särskilda utbildningsstödet. Särskilt utbildningsbidrag kan lämnas vid studier inom det s.k. . Bakgrunden till införandet av stödet var att arbetslösa personer skulle kunna påbörja studier med i princip bibehållen arbetslöshetsersättning. Det särskilda utbildningsbidraget är därför alltid beloppsmässigt kopplat till nivån i arbetslöshetsersättningen. Här finns en skillnad jämfört med de andra vuxenstudiestöden svux och svuxa. I de systemen kan den som är deltidsarbetslös men studerar på heltid få sin dagpenning uppräknad till heltidsomfattning. Det beror på att svux och svuxa följer de regler som tidigare gällde för utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen har ansett att denna uppräkningsmöjlighet bör få finnas kvar för dessa stöd, som ju till en del består av lån, och har föreslagit detta i årets budgetproposition. Det särskilda utbildningsbidraget däremot följer de nuvarande reglerna för utbildningsbidrag i arbetsmarknadsutbildningen, som i sin tur är relaterat till arbetslöshetsersättningen. Om den fastställda dagpenningen grundar sig på deltidsarbete kan varken det särskilda utbildningsbidraget eller utbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen bli högre än a-kasseersättningen även om studierna bedrivs på heltid. Jag avser inte att nu föreslå regeringen att vidta någon åtgärd i det avseendet.
frs · GL12145 · 1997-12-31 00:00:00 — har med anledning av Telias taxeändringar frågat mig när jag avser att föreslå enhetstaxa för . Telemarknaden har varit liberaliserad och verkar på området som ett bolag i konkurrens med andra bolag. Staten bör inte i detta läge, oavsett om den är ägare eller inte, detaljreglera bolagets verksamhet genom att föreslå en särskild taxestruktur. är dock skyldigt att hålla sig inom de ramar som sätts upp av lagstiftningen, bl.a. att taxorna för den fasta telefonitjänsten skall vara baserade på kostnaderna för tjänsten. Regeringen har därutöver rätt att fastställa att taxorna inte skall överstiga en viss nivå. Denna rätt att fastställa ett pristak har aktualiserats genom Telias taxeändringar, och inom mitt departement övervägs just nu olika förslag. Detta skall dock inte tydas som att regeringen kommer att fastställa en helt ny struktur åt , genom att t.ex. föreslå länstaxa. En annan fråga gäller indelningen i riktnummerområden. Här avser jag att föreslå regeringen att i regleringsbrevet för uppdra åt att redovisa principer för en ny nummerplan, inklusive överväganden om eventuella regionala riktnummerområden. Det bör dock understrykas att det inte finns någon direkt koppling mellan taxesättning och riktnummerområden. Om delar av landet slås ihop till ett riktnummerområde innebär det inte med automatik att samma taxa kommer att gälla inom hela riktnummerområdet.
frs · GL12146 · 1997-12-31 00:00:00 — och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att åstadkomma mer ändamålsenliga riktnummersystem i respektive . Jag avser att föreslå regeringen att i regleringsbrevet för uppdra åt att redovisa principer för en ny nummerplan, inklusive överväganden om eventuella regionala riktnummerområden. Det bör emellertid understrykas att det inte finns någon direkt koppling mellan indelningen i riktnummerområden och taxesättningen. Om delar av landet slås ihop till ett riktnummerområde innebär det inte med automatik att samma taxa kommer att gälla inom hela riktnummerområdet.
frs · GL12148 · 1997-12-31 00:00:00 — Frågan handlar i grunden om vem som har ansvaret för en god regional utveckling. Staten har det nationella ansvaret för att näringslivet tillförsäkras goda förutsättningar - oavsett var i landet man verkar. Den regionala nivåns uppgift är, bl.a. utifrån de förutsättningar som ges på nationell nivå, att specifikt för regionen utforma den långsiktiga strategin för näringslivsutvecklingen. Jag delar beskrivning av som en region med goda förutsättningar . Dessa förutsättningar har i stor utsträckning tillkommit genom insatser på nationell nivå. Jag vill ge ett par exempel på hur regeringen tagit ansvar för att, vid sidan av brobygget, skapa goda tillväxtfrämjande förutsättningar på en rad områden i . Nämnas kan bl.a. högskolesektorn som fått ökade resurser vilket t.ex. inneburit en ny högskola i , det nya skatteutjämningssystemet vilket har gynnat regionen, länets deltagande i strukturfondsprogrammet Interreg IIa samt att länet ingår som en region av totalt sex i en försöksverksamhet med s.k. sysselsättningspakter. Som känner till är dessutom ett av de län där försök med regionala självstyrelseorgan genomförs. har självstyrelseorganet ansvaret för utformningen av länets regionala utvecklingsstrategi. Jag har inte för avsikt att föregripa självstyrelseorganets arbete i denna fråga.
frs · GL12149 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern vad hon tänker göra för att tillverkare och distributörer av nya oregistrerade droger skall kunna åtalas och dömas för att människor utsätts för livshotande skador genom deras verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Drogen GHB som missbrukas av bl.a. vissa kroppsbyggare har resulterat i flera dödsfall . För att komma till rätta med tillverkning och försäljning av GHB har tagit upp ämnet på läkemedelsförteckningen. Därmed är det också olagligt att tillverka och sälja medlet utan särskilt tillstånd. I det nu aktuella fallet i är det ämnet GBL (gamma butyru lakton) som har framställts. Detta ämne används bl.a. som elektrolyt i vissa batterier, men kan också relativt lätt omvandlas till GHB. GBL är tillåtet att framställa och sälja men givetvis olagligt att omvandla till GHB. Den fortsatta polisutredningen får visa om någon sådan omvandling till GHB har skett. Inom har en särskild arbetsgrupp arbetat med att se över lagstiftningen beträffande de nya syntetiska drogerna. Arbetsgruppen har haft i uppdrag att utreda och analysera nuvarande regelsystem beträffande kontroll av syntetiska droger och andra farliga ämnen som används i berusningssyfte samt av s.k. prekursorer (ämnen som kan omvandlas till narkotika). I uppdraget har även ingått att studera hur andra länder samt EU och FN har hanterat de aktuella frågorna. Arbetsgruppen kommer att presentera sina förslag och det är min förhoppning att dessa förslag kan göra det möjligt att på ett bättre sätt kontrollera handeln med denna typ av droger så som efterlyser.