ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12992 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att Norrlandsfondens resurser på ett bättre sätt skall komma hela inland till del. Bakgrunden till oro för lånemöjligheterna i inlandet är bl.a. att på regeringens förslag beslutat att stödformen regionalt utvecklingslån skall upphöra. Motsvarande kreditbehov skall i stället tillgodoses främst genom lån från Stiftelsen och . Utestående lånefordringar avseende lokaliseringslån och regionala utvecklingslån, som beviljats enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd och motsvarande äldre förordningar, skall överföras till Norrlandsfonden mot ersättning till staten. Stiftelsen skall enligt dess stadgar ägna och inlandskommunerna särskild uppmärksamhet. Det är en viktig uppgift för att fortlöpande beakta. Det avspeglar sig också i fondens årliga verksamhetsplan. Enligt Norrlandsfonden har utlåningen från fonden i kronor fördelat sig enligt följande: Norrlandsfondens potentiella kunder (tillverkningsindustri och företagsrelaterade tjänsteföretag oberoende av storlek) fördelar sig enligt fondens beräkningar med i kust och i inlandet. Detta indikerar att lånebehoven i inlandet har särskilt beaktats. Vidare har Norrlandsfonden i sin kreditpolicy uttalat en beredskap att acceptera en högre risknivå i utlåningen till inlandsföretag. Vad gäller Norrlandsfondens kontor har regeringen konstaterat att om fonden inrättar ett flertal kontor i olika delar av skulle de begränsade resurserna splittras. Regeringen ser dock som önskvärt, att fonden ser över sin organisation med sikte på en ökad närvaro även i . Utöver de förändringar som berörts ovan har på regeringens förslag också beslutat att Stiftelsen genom ett kapitaltillskott skall förstärkas som riskfinansiär i norra . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till anslagsfrågorna. Genom de av regeringen föreslagna åtgärderna ges Norrlandsfonden möjligheter att vidareutveckla sin verksamhet och stärka den totala lånekapaciteten. Detta gynnar i sin tur såväl företag i inlands- som kustkommunerna.
frs · GL12994 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser låta utreda de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ vad gäller återvinning. Jag instämmer i att det är viktigt att känna till samhällsekonomiska konsekvenser av olika åtgärder. Innan producentansvaret för returpapper infördes konstaterades det i utredningar att det fanns ekonomiska och miljömässiga fördelar med att materialåtervinna papper. När det gäller resonemang om att "odlar energiskog för att elda upp som man återvinner papperet", vill jag göra några klarlägganden. Flera svenska pappersbruk har baserat en stor del av sin papperstillverkning på returpapper. Behovet av returpapper till tillverkningen är så stort att import av returpapper är nödvändigt trots att allt det svenska returpapperet materialåtervinns. Om man i stället väljer att förbränna returpapperet med energiutvinning, innebär det att pappersbruken inte skulle ha tillgång till samma mängd inhemskt råmaterial för sin tillverkning och att importen av returpapper ökar. Alternativet är att pappersbruken baserar sin tillverkning på ny träråvara. Den största skillnaden mellan primärtillverkning och användning av returfibrer vid massa- och papperstillverkning är minskad användning av råvara. Minskad råvaruåtgång innebär mindre avverkning och transporter från skogen, men ökade transporter vid insamling. Enligt en undersökning gjord inom skogssektorn innebär en ökad returfiberanvändning totalt sett ett minskat transportarbete. Även utsläpp till vatten och energiåtgång minskar med returfiberanvändning. Avfallsmängderna ökar dock något vid returfiberanvändning. Energiskog har tagits fram som ett inhemskt biobränsle. Syftet är att förbränna den snabbväxande energiskogen som har ett högt energivärde. Det är dock inte möjligt att utnyttja den för papperstillverkning. Det är viktigt att inte blanda ihop syftet med returpapperet och energiskogen eftersom det handlar om två olika frågor. har ansvar för att dessa frågor följs kontinuerligt. Därutöver har i uppdrag att senast den30 redovisa förändringar som har skett i fråga om utformningen av förpackningar, resursutnyttjande, transporter och utsläpp till följd av införandet av förordningen (1997:185) om producentansvar för förpackningar.
frs · GL12995 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att införa ett skattesystem som underlättar för järnvägstrafiken genom att räkna in miljön i kostnaderna. Regeringen lade i propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (1997/98:56) fram förslag om sänkta banavgifter. Detta innebar att banavgifterna föreslogs sänkas från till . Avgifterna föreslogs bli rörliga och beräknas utifrån järnvägstrafikens samhällsekonomiska marginalkostnader som inte internaliserats på annat sätt. föreslogs även att det bränsle som används i järnvägssektorn skall belastas med energi- och koldioxidskatt. godtog regeringens förslag till hur banavgifterna skall beräknas. Man beslutade dock att frågan om energi- och koldioxidskatt för järnvägsändamål bör beredas ytterligare. De lägre banavgifterna, som gäller fr.o.m. den 1januari 1999, bidrar till att järnvägssektorns situation förbättras. På vägtrafikens område har redan i betydande omfattning hänsyn tagits till miljökostnaderna genom koldioxidskatten, som är relaterad till bränslets kolinnehåll. Genom den miljödifferentierade energiskatten på drivmedel beaktas även andra miljöaspekter än de som följer av koldioxidutsläppen. Därutöver tas fordonsskatt och i vissa fall försäljningsskatt ut på bilparken. ser över sammansättningen av skatterna på vägtrafikområdet. Syftet är att, inom ramen för ett i huvudsak oförändrat skatteuttag, undersöka om styreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö kan förbättras. pågår en översyn av energiskattesystemet inom , vars syfte är att skapa ett enklare och överskådligare energiskattesystem där skatternas fiskala och miljöstyrande roller tydliggörs. Utgångspunkten för detta arbete är den energiskattemodell som presenterades av (SOU 1997:11). Modellen syftar till att på ett bättre sätt än dagens energiskattesystem klargöra hur skattesystemet beaktar de externa miljökostnaderna. Det finns nu ingen anledning att varken av miljö- eller statsfinansiella skäl höja det totala uttaget av energiskatter, även om enskilda skatter kan komma att förändras. Att energibeskattningen får en väl fungerande struktur är en viktig förutsättning för en ökad miljörelatering av skattesystemet.
frs · GL12996 · 1997-12-31 00:00:00 — refererar till en situation där en person slutat sitt arbete och läst ett tekniskt basår. Därefter har han sökt till en ingenjörsutbildning. anser att han är arbetslös i väntan på antagningsbeskedet och borde få arbetslöshetsersättning. Hon menar att arbetslöshetskassan kommer att avstå ansökan om ersättning. frågar om regeringen kommer att ta initiativ till att den som vidareutbildar sig inte slängs ur sin arbetslöshetskassa i den beskrivna situationen. Jag vill först och främst betona att medlemmen i exemplet inte slängs ur sin arbetslöshetskassa. Om han fortsätter att erlägga medlemsavgiften till kassan står han kvar där och kan få ersättning från kassan när han uppfyller villkoren för sådan ersättning. är kritisk mot att medlemmen antagligen inte uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning i skarven mellan det tekniska basåret och ingenjörsutbildningen. Regeringen har i proposition 1996/97:107 framhållit arbetslöshetsförsäkringens roll av omställningsförsäkring. Den skall ge ett ekonomiskt skydd för personer som förlorat sitt arbete i deras sökande efter ett annat arbete. Generellt sett är kravet att det arbete som förlorats ligger nära i tiden. Det uttrycks i att arbetet skall ha utförts (ramtiden). Arbetslöshetskassan skall, i vissa i lagen uppräknade situationer, bortse från tid då personen varit förhindrad att arbeta när ramtiden skall beräknas. En sådan situation är, enligt lagen, avslutade heltidsstudier. När den aktuella personens studier skall anses vara avslutade får prövas av medlemmens arbetslöshetskassa. Min uppfattning är att det är viktigt för legitimiteten och trovärdigheten för arbetslöshetsförsäkringen att den reserveras för arbetslöshetssituationer och inte som en del av studiefinansieringen. I de fall personen har ett arbete före studierna finns dessutom lagliga möjligheter att ta tjänstledigt under den aktiva studietiden. Då undviks att någon arbetslöshet över huvud taget uppstår för den personen. För att lindra effekten av ändringen i lagen om abetslöshetsförsäkring som innebär att studierna skall vara avslutade för att kassan skall bortse från dem har regeringen beslutat att utbildningsbidrag motsvarande arbetslöshetsersättningen enligt den äldre tillämpningen skall lämnas till den som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder .
frs · GL12997 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att få till stånd en ökad avskjutning av landets rådjursstam. Bakgrunden till fråga är att rådjuren kan sprida fästingburna sjukdomar och att en för stor stam av rådjur kan utgöra en fara i trafiken och orsaka skador på växtligheten. Jag delar oro över de negativa effekter en för stor stam av rådjur kan åstadkomma. Det gäller inte minst de risker för folkhälsan som en smittspridning genom boreliabakterien kan medföra. Det är enligt jaktlagen markägarna och jakträttshavarna som har ett ansvar för att landets viltbestånd vårdas på ett sådant sätt att en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling sker av viltstammarna. En reglering av rådjursstammens storlek sker genom jakt. Det råder lång allmän jakttid på rådjur, 3 månader i nordligaste och 4 månader i resten av landet. Det finns dessutom en rätt att jaga kid och hornbärande djur . Av hänsyn till människors hälsa och säkerhet har vidare möjlighet att även under andra tider besluta om skyddsjakt för att förebygga skador av vilt. Genom bestämmelserna om allmän jakt och om skyddsjakt finns alla möjligheter för markägarna och jägarna att hålla en rådjursstam av sådan storlek att skadorna inte uppfattas som oacceptabla. Enligt vad jag erfarit är riskerna med en för stor rådjursstam uppmärksammade och det finns möjlighet att hålla en väl avvägd rådjursstam. Jag ser därför ingen anledning att nu vidta särskilda åtgärder för att få en rådjursstam av lämplig storlek.
frs · GL12998 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser förändra direktiven till så att sjöfartsavgifterna kan harmoniseras med andra EU länder för att undvika orättvisa konkurrensfördelar. De statliga sjöfartsavgifterna fick sin huvudsakliga utformning . Från att tidigare varit en ren finansieringskälla för att täcka kostnader utgör avgifterna numera också en viktig del i trafikens kostnadsansvar. Detta har bekräftats i statsmakternas trafikpolitiska beslut . Med den miljödifferentiering som genomförts utgör sjöfartsavgifterna vidare ett viktigt incitament för att minska utsläppen av svavel och kväveoxider från sjöfarten. Även denna miljödifferentiering har sin utgångspunkt i ett riksdagsbeslut. Den förändring av sjöfartsavgifterna som genomfördes och som refererar till var nödvändig för att harmoniera till . För den sjöfart som tidigare helt befriats från statliga sjöfartsavgifter innebar förändringen något ökade kostnader men den medförde en likabehandling av all trafik. Det var ju just gynnandet av inrikes- och linjetrafiken som inte var förenligt med . Vad jag har erfarit har givit vissa kommersiella rabatter för att därigenom bidra till att säkra fortsatt linjetrafik också på hamn. Det förtjänar att påpekas att de statliga avgifterna endast svarar för en mindre del av de avgifter som tas ut av sjöfarten. Hamnarnas avgifter är väsentligt större. har beslutat om den nuvarande regionalpolitiska utformningen av sjöfartsavgifterna. Genom att tillämpa en lokal kostnadsrelaterad prissättning skulle sjöfarten på gynnas, men leda till väsentligt högre avgifter för att t.ex. trafikera , och vissa Norrlandsfarleder. En sådan ny princip skulle förutsätta att beslutade att överge nuvarande regionalpolitiska utformning av sjöfartsavgifterna. Den harmoniering som förordar är på många sätt önskvärd. I den grönbok om hamnar respektive vitbok om rättvis prissättning inom transportsektorn som presenterat går förslagen ut på att sjöfarten bör betala sina kostnader genom just avgifter. Utvecklingen inom EU är med andra ord på väg mot den modell som vi tillämpat i .