ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12821 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig om jag kommer att ta något initiativ med anledning av hantering av fallet Gabbiyo. har en återvandringspolitik som innebär bl.a. stöd till utlänningar som frivilligt vill återvända till hemlandet. Bakgrunden till besöket är att UD, som ett led i återvandringspolitiken, beviljat medel för åtgärder som främjar frivillig återvandring till . har för detta ändamål inrättat en samrådsgrupp bestående av representanter för somaliska föreningar och svenska myndigheter. Ett övergripande syfte med att stöder olika projekt är att inför ett beslut om eventuell återvandring bidra till att individen som skall fatta beslutet har en så fyllig information som möjligt om förhållandena i hemlandet. i har sökt projektmedel för att inbjuda alias Gabbiyo till för att, enligt projektansökan, informera somaliska föreningar i om bl.a. förhållandena i och arbetet med försoningsprocessen. beviljade i detta fall projektmedel, inalles , som möjliggjorde att ett besök i kunde inkluderas i samband med besök i andra europeiska länder. beviljade även visering för besök mellan den 27maj och den 6juni. Besöket har lett till kraftiga protester från vissa somaliska grupper som bl.a. gjort gällande att är en krigsförbrytare som gjort sig skyldig till brott mot mänskligheten bl.a. som försvarsminister. omprövade den 29maj beslutet om visering med hänvisning till den fylligare information som inkommit om samt den oro som visat sig bland stora grupper somalier i . Såvitt är känt har nu lämnat . Det aktuella fallet var olyckligt men får nu dessbättre anses utagerat. Allmänt anser jag att besöksresor kan vara av värde i detta sammanhang. måste självklart pröva om förutsättningar finns för att bevilja visering. Detta är viktigt inte minst när det rör sig om företrädare för ena eller andra sidan i konflikter som ännu inte bilagts.
frs · GL12822 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att redovisa vad det framförhandlade förslaget om fastighetsskatten i sin helhet innebär. Bakgrunden till frågan är den uppgörelse som träffats mellan Socialdemokraterna och om sänkt fastighetsskatt på bostäder från 1,7 till 1,samt om en lättnad för fastboende i attraktiva kust- och skärgårdsområden. Socialdemokraterna och är också överens om att det efter den föreslagna skattesänkningen har etablerats en långsiktigt hållbar nivå på fastighetsskatteuttaget. Arbetet med att avgränsa attraktiva kust- och skärgårdsområden pågår just nu inom . Förslaget kommer att läggas fram . Jag är därför för dagen inte beredd att redovisa vilka områden som kommer att omfattas av förslaget.
frs · GL12823 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att redovisa vilka nationella utvärderingar och övriga överväganden, förutom de i propositionen Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) redovisade, som ligger bakom förslaget att kärnämnet idrott och hälsa skall omfatta 100 gymnasiepoäng på alla nationella program. Syftet med ämnet idrott och hälsa är att eleverna skall få en ökad kunskap om hur den egna kroppen fungerar och hur man genom goda matvanor, regelbunden fysisk aktivitet och friluftsliv kan förbättra sitt fysiska och psykiska välbefinnande. Genom undervisningen skall eleverna bli medvetna om den egna livsstilens betydelse för hälsa och miljö, utveckla en ökad kroppsmedvetenhet och en positiv självbild. Eleverna skall få fördjupade kunskaper om kost, motion och ergonomi, drogers och dopningpreparats skadliga inverkningar. Ett hälsofrämjande arbete i skolan förutsätter insatser på både nationell och lokal nivå. I den nationella läroplanen och de nationella kursplanerna anges vissa övergripande mål för skolans folkhälsoarbete. Inom finns ett projekt om elevers hälsa och välbefinnande där frågor berörs som handlar om elevers fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande. Projektets syfte är att bl.a. ge underlag för en kunskapsöversikt inom området hälsa. På lokal nivå ligger ansvaret att i skolan förverkliga kunskapsmålen i läroplaner och kursplaner för att därigenom lägga grunden till ett hälsofrämjande synsätt. Ett av skälen för att låta kärnämnet idrott och hälsa omfatta 100 gymnasiepoäng för alla nationella program är att det är ett viktigt ämne bl.a. ur folkhälsosynpunkt, precis som anges i propositionen Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). Några särskilda nationella utvärderingar har inte legat till grund för regeringens förslag i detta avseende.
frs · GL12824 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att stoppa öppnandet av nya urangruvor i . Jag har i ett svar till redogjort för den i mycket omdiskuterade frågan om en utvidgning av uranbrytningen där. Jag pekade då bl.a. på den politiska debatt som frågan om aboriginernas rättigheter gett upphov till, och som i sin förlängning också skulle avgöra om ny uranutvinning skall få förekomma i . Denna politiska debatt som också har betydande miljöinslag, liksom den juridiska processen kring frågan om en utvinning av uran från Jabiluka, pågår med full kraft. Mitt svar på fråga är därför att konflikten om gruvutvinning i Jabiluka främst löses genom de politiska och juridiska processer som finns i , och att befintliga internationella regler som rör kärnsäkerhet inte ger omvärlden möjligheter att förhindra öppnandet av nya urangruvor. Jag har förstått att kritiker till sökt Världsarvsbyråns stöd för sin sak. Jag är förvissad om att kommer att göra allt för att uppfylla de åtaganden som följer med att området runt Jabiluka - - utgör ett världsarv. Jag vill avslutningsvis tillägga att ålagt sig strikta regler för export av uran, och att landet inte exporterar uran till eller . har också kraftigt kritiserat och agerat mot dessa länders provsprängningar.
frs · GL12825 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra för att möjliggöra en långsiktig miljöövervakning av havsvatten och havsbottnar på . Anslaget för miljöövervakningen kommer att förstärkas enligt regeringens förslag i budgetpropositionen 1997 och i vårpropositionen 1998. Anslaget uppgår till och föreslås utökas med . har beträffande miljöövervakning fått vissa uppdrag av regeringen. Ett uppdrag ä att utforma ett nytt nationellt program för miljöövervakningen. Resultatet skall redovisas . På pågår nu planering och tillsättande av arbetsgrupper för att genomföra uppdraget. handhar den nationella miljöövervakningen i . Beslut om fördelning av medel till olika miljöövervakningsprogram fattas av och inte av regeringen. Regeringens forskningspolitik på miljöområdet syftar till att upprätthålla de svenska forskningsresurserna på en internationellt sett hög nivå och att skapa en effektiv miljöövervakning som baseras på aktuella behov av övervakningsinsatser för att kunna uppfylla och följa upp de nationella miljökvalitetsmålen som presenterats i propositionen Svenska miljömål - Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) samt för att kunna följa upp utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Miljöövervakningen skall också anpassas till kommande lagstiftning om miljökvalitetsnormer och EG-direktiv om miljökvalitetsnormer.
frs · GL12826 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att presentera utredningsdirektiv till utredning om gles- och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter och när denna utredning avser starta. I proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd föreslog regeringen att ytterligare låta utreda glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter. Detta bl.a. beroende på att i sina underlagsrapporter pekat på behoven av att ytterligare analysera och utveckla åtgärdsförslag inom ett antal områden som rör gles- och landsbygdens förutsättningar att utvecklas. Likaledes framfördes önskemål om en fördjupad landsbygdsutredning vid landsbygdsriksdag. I arbetsmarknadsutskottets betänkande (1997/98:AU11) med anledning av regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd togs ställning för att en utredning rörande regionalpolitik inklusive gles- och landsbygdsfrågor med ett parlamentariskt inflytande bör tillsättas. Därmed ansåg utskottet att någon särskild utredning om gles- och landsbygdsfrågor inte behövs. Detta blev även beslut. Jag delar åsikt om det angelägna i att utredningsarbetet kan komma i gång. pågår inom ett förberedande arbete med att utarbeta direktiv till utredningen. Min bedömning är att regeringen kan fatta beslut om såväl utredningsdirektiv som tidsplan för utredningen.
frs · GL12827 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att lämna besked om bevarande av strömsträckan vid Brunnsberg i . jordägande sockenmän har ansökt om anläggande av ett vattenkraftverk i . Regeringen har förordnat att frågan om tillåtligheten av Brunnsbergs kraftverk i skall prövas av regeringen. har härefter ingett ett yttrande till regeringen. Ärendet har remissbehandlats. kommun, , , , , , , samt ett flertal berörda markägare och ett antal organisationer har yttrat sig över ansökan. Ärendet bereds inom med sikte på en prövning . Jag kan inte föregripa regeringens kommande beslut och ge något besked om resultatet av regeringens prövning.
frs · GL12828 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat försvarsministern vad han avser vidta för åtgärder för att flygräddningsberedskapen skall förbättras i norra . Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som skall svara på frågan. Enligt 26 § räddningstjänstlagen (1986:1102) har övergripande ansvar för flygräddningberedskapen i . Räddningberedskapen i norra har inte försämrats. Ingen förändring av beredskapen i har skett. Jag har från erfarit att det i finns en tung räddningshelikopter tillgänglig med 30 minuters beredskap (då försvaret självt flyger) helgfri 07.30-16.00 och fredag 07.30-12.00. finns dessutom en tung räddningshelikopter i med 15 minuters beredskapstid. Man kan säga att en förbättring har skett genom att den nya helikoptern även kan betjäna Umeå-Luleå-området. Vidare finns en tung räddningshelikopter i . Utöver detta finns enligt regeringsbeslut ett system med nödhelikoptrar som innebär att försvarets helikoptrar kan användas då fara för liv föreligger och inga andra resurser finns tillgängliga och då Försvarsmakten har möjlighet att utföra transporten. Med ovanstående i beaktande anser jag att flygräddningsberedskapen i norra är tillfredsställande.
frs · GL12829 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag ämnar göra för att svenska elever i utlandet skall behålla "hemspråksbidraget oförändrat" så de får den kompletterande svenskundervisningen i den "svenska skolan". Beloppet har som nämner varit per elev och år. Beloppet höjdes emellertid ganska väsentligt . Att anslaget nu åter sänks förklaras av de budgetnedskärningar som gjorts för att sanera den svenska ekonomin. har beslutat om besparingar inom skilda områden. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att en besparing om skulle göras på statens bidrag till svensk undervisning i utlandet (prop. 1996/97:150 s.111). budgetproposition redovisade regeringen hur besparingen skulle läggas ut. godkände förslaget (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, anslaget A11, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:198). Inte bara den kompletterande svenskundervisningen fick vidkännas besparingar utan även den reguljära skolundervisningen i utlandsskolorna. För att skolorna skulle få tillfälle att ställa om sig till mindre bidrag uppsköts besparingen , dvs. den träder inte i kraft förrän den 1juli 1998. Detta finansierades genom att medgav att vissa äldre reservationer fick utnyttjas. Statsbidrag till kompletterande svensk undervisning till medborgare bosatta i andra länder är unikt för . Bidrag kan dessutom lämnas till en del av kostnaden för material för distansutbildning i stället för bidrag till kompletterande svensk undervisning. Efter genomgången distansundervisning erhålls betyg i svenska språket vilket inte kompletterande svensk undervisning ger om inte eleven genomgår särskild prövning. Jag har inte några planer att föreslå ett ökat bidrag till svenskundervisningen utomlands. En ökning av bidraget måste bli beroende av utvecklingen av den svenska ekonomin och de prioriteringar som då görs. Jag följer dock utvecklingen av undervisningen utomlands genom kontinuerliga tillsyn. Jag vill också nämna att regeringen avsatt särskilda medel för utveckling av utlandsundervisningen, bl.a. distansundervisningen.
frs · GL1283 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om hon avser att vidta några åtgärder för att ge de nödvändiga befogenheterna för att kunna övervaka snöskotertrafiken på våra vinterisar. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. ansvarar för sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss. polisiära befogenheter regleras i lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning. Övrig brottsbekämpning är Polisens ansvarsområde. Det är en viktig uppgift att övervaka snöskotertrafiken. Det är dock inte aktuellt att utöka polisiära befogenheter på det sätt som frågeställaren anger.
frs · GL12830 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att öka den svenska andelen av den sammanlagda laxfiskekvoten i och så att den står i rimlig proportion till såväl den långa kuststräckan som förekommande laxfiskeverksamhet. Fisket i och regleras internationellt av för (IBSFC). För fastställs en särskild kvot. Nivån på den totala laxkvoten i (TAC) bestäms vid ett internationellt möte med IBSFC. Grunden för den nivå som beslutas, utgörs av de råd som erhålls från Internationella havsforskningsrådets (ICES) rådgivande kommitté. Det totala antalet laxar som får fiskas upp i EU-staternas zoner i delas upp enligt en särskild fördelningsnyckel, som baseras på en genomsnittlig fångststatistik (1989-1993). erhåller för lax, liksom för övriga kvoterade fiskslag, en bestämd procentandel som varierar från art till art beroende på det fiske som bedrivits under den femåriga referensperioden. har EU:s laxfiskekvot utnyttjats helt. har fördelat den svenska laxkvoten, i södra , för på tre tidsperioder. Kvoten i södra fiskades upp varför tillfälligt stopp infördes. har även fördelat laxkvoten mellan södra och norra i förhållandet 50/50. Reglering av fisket har sin grund i att vildlaxbestånden är hotade. för har beslutat om ett åtgärdsprogram för att trygga vildlaxbestånden i , "". skall aktivt verka för att minska fisket efter hotade naturliga laxbestånd. Genom att återuppbygga vildlaxbestånden i de svenska älvarna och därigenom långsiktigt trygga tillgången på fiskebara bestånd ökar förutsättningarna för ett större svenskt laxfiske i .
frs · GL12831 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare regeländringar för att fler skall kunna ta del av generationsväxlingen. När möjligheten till generationsväxling infördes var regelverket utformat så att endast långtidsarbetslösa personer kunde anställas för att ersätta den äldre som måste ha fyllt . Anställningen skulle dessutom vara en tillsvidareanställning. Möjligheten till generationsväxling utnyttjades initialt i liten utsträckning. En orsak var att långtidsarbetslösheten hade minskat kraftigt sedan åtgärden infördes, ett resultat av det förbättrade konjunkturläget och regeringens övriga insatser inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Regeringen gjorde emellertid den samlade, bedömningen att det var angeläget att justera villkoren för åtgärden. Från behöver den som anställs inte längre vara långtidsarbetslös, ej heller behöver anställningen vara en tillsvidareanställning, utan även prov- och visstidsanställningar är möjliga. Det är dock för tidigt att uttala sig om vilka effekter denna regeländring kommer att ge. För att ge regelförändringen ytterligare tid att verka har regeringen ekonomiska vårproposition föreslagit att ansökningstiden för generationsväxling förlängs t.o.m. . Målgruppen är dock densamma, personer fyllda . Det är regeringens förhoppning att dessa åtgärder skall leda till att generationsväxlingen utnyttjas i högre utsträckning. frågar om regeringen avser att ytterligare förändra regelverket kring generationsväxlingen, genom att t.ex. sänka åldersgränsen från 63 till . Det har aldrig från regeringens sida funnits någon uttalad målsättning om att exempelvis 10000 personer skulle utnyttja möjligheten till generationsväxling. Sannolikt skulle generationsväxlingen utnyttjas av fler om åldersgränsen sänktes från till exempelvis . Man får dock inte glömma att generationsväxlingen inte är en rättighet för arbetstagaren. Den baseras på en överenskommelse mellan en arbetsgivare och en arbetstagare, med den förutsättningen att arbetsgivaren hittar en lämplig yngre person att anställa. Arbetsgivaren åtar sig dessutom att bidra till statens kostnader genom att betala ett finansieringsbidrag som den äldre erhåller generationsväxlingsersättning. Det är med andra ord inte självklart att en utökning av målgruppen automatiskt skulle leda till att så många fler utnyttjade möjligheten, eftersom även arbetsgivarnas inställning och tillgången på lämpliga ersättare styr. l det rådande arbetsmarknadsläget, där ett ökande antal arbetslösa erhåller anställning och risken för s.k. flaskhalsar ökar, är det ej heller längre samhällsekonomiskt försvarbart att göra ytterligare insatser som leder till att utbudet av arbetskraft minskar på arbetsmarknaden. Mitt svar blir därför att finns det inga planer på att, förutom de förändringar som redan genomförts respektive föreslagits, vidta några ytterligare regeländringar.
frs · GL12832 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att se över verksamheten så att alla gymnasielever kan få arbetsplatsförlagd utbildning. I skola-arbetsliv konstateras att det finns problem med den arbetplatsförlagda utbildningen. Eleverna får bl.a. inte den omfattning APU som de enligt gymnasieförordningen har rätt till. Det ser dock olika ut mellan de olika programmen. pekar på vissa faktorer som är av större betydelse än andra för att genomföra APU. Sådana faktorer är ekonomiska resurser, en kontinuerlig handledarutbildning, möjlighet för yrkeslärarna att medverka vid planering av APU-perioderna samt möjlighet för yrkeslärarna att göra besök på arbetsplatserna. Regeringen har i propositionen Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) understrukit betydelsen av ett väl fungerande samarbete mellan gymnasieskolan och arbetslivet för att utbildningen skall kunna hålla en god kvalitet. Genom APU tillförs utbildningen viktiga kvaliteter som gör att utbildningsmålen bättre kan uppnås. APU har därmed stor vikt för utbildningens resultat. Alla elever i gymnasieskolan bör genom egna erfarenheter få insikter i arbetslivet. Regeringen är väl medveten om de problem som finns med att anordna APU och anser därför att samarbetet mellan skolan och arbetslivet bör utvecklas vidare. Bl.a. bör samarbetsorgan med representanter för skola och arbetsliv inrättas vid alla skolor som anordnar program med yrkesämnen. Dessa kan utvecklas till ett forum där arbetslivets och skolans representanter diskuterar bl.a. utbildningens kvalitet. Genom sådana utvecklade kontakter kan det bli lättare för skolan att t.ex. skaffa som arbetslivet ges möjligheter att påverka utbildningens innehåll. Enligt regeringens uppfattning bör en skola som inte kan erbjuda APU för ett visst program i princip inte få erbjuda utbildning på detta program. Omfattningen av APU bör emellertid kunna skilja sig emellan programmen. Frågan om hur stor andel APU som bör finnas på varje program bör utredas av tillsammans med berörda branscher. Om skolorna kan erbjuda eleverna i den omfattning de har rätt till är en fråga som bör ligga inom ramen för tillsynsarbete. För att utveckla gymnasieskolans kontakter med arbetslivet har regeringen inom ramen för tiopunktsprogrammet för kvalitet och likvärdig beräknat att avsätta för att stödja t.ex. programråd och kompetensutvecklingen av lärare. Regeringen har vidare i ovan nämnda proposition aviserat att en särskild grupp, till vilken bl.a. arbetsmarknadens parter kommer att inbjudas, skall tillsättas. Gruppen skall bl.a. behandla frågan hur gymnasieskolans arbetsplatsförlagda utbildning bör utvecklas.
frs · GL12833 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser ge i uppdrag att starta utvärderingen av design- och arkitektutbildningarna. Till följd av olyckliga omständigheter har expedieringen av beslutet dröjt. har dock varit väl informerade om att detta uppdrag skulle komma. De har varit införstådda med uppdragets natur och därför kunnat påbörja arbetet. Dröjsmålet bör därför inte ha försenat uppdragets utförande nämnvärt. Uppdraget är nu expedierat och överlämnat till .
frs · GL12834 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om på vilket sätt jag avser att verka för att avvisade bosnienkroater får såväl akut som långsiktig hjälp genom i . Regeringen är angelägen om att de bosnienkroater, som haft ett tillfälligt uppehållstillstånd på grund av att de behövt skydd , skall kunna återvända under tillfredsställande förhållanden. Sålunda har förberedelsetiden inför avresan utsträckts och ett särskilt bidrag införts. Bosnienkroaterna har möjlighet att få svenskt bidrag med 5000kr per person, dock högst 30000kr per familj. Det internationella samfundet är i hög grad närvarande i . () gör sin mest omfattande insats där för att följa hur de mänskliga rättigheterna respekteras. finns i hela landet, till skillnad från FN:s civilpolisinsats som är begränsad till östra . Dessa insatser stöds av , liksom även humanitära organisationer och biståndsorgan som är verksamma i . I viss utsträckning finns direkt svensk medverkan i denna verksamhet. Som jag erinrar om i ett annat frågesvar till är bosnienkroaterna i kroatiska medborgare med fulla medborgerliga rättigheter i . Ambassaden har förstärkts med en särskild tjänsteman för att förbättra ambassadens möjlighet att följa situationen och i enskilda fall kunna förmedla kontakt med rätt myndighet för den situation återvändande bosnienkroater kan vilja ha hjälp med. Det kan t.ex. röra sig om bostad, utbildning, arbete eller ekonomiskt bistånd. Direkt hjälp till enskilda kroatiska medborgare är och måste vara ett ansvar för de behöriga kroatiska myndigheterna.
frs · GL12835 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att få fram garantier/hållbara bevis för att bosnienkroater som avvisas till erhåller fulla medborgerliga rättigheter och ett anständigt liv där. Kroatiska medborgare som vistats i utlandet och bosätter sig i garanteras i lagen samma rättigheter som andra kroatiska medborgare där. Praktiska och ekonomiska svårigheter finns ofta för återvändande. Det internationella samfundet har också haft anledning att aktivt följa och försöka påverka utvecklingen i när det gäller viljan till ett multietniskt återvändande till landet. har hos den svenska ambassaden i begärt upplysningar om rådande situation i för att uppdatera sitt underlag i ärenden som rör detta land. Detta innefattar även villkoren för makar där endast en av dem är kroatisk medborgare. När det gäller "garantier" och "hållbara bevis" för att respekterar medborgerliga rättigheter för bosnienkroater tar vi fasta på gällande regelverk i och auktoritativa uttalanden av ansvariga myndigheter där. Sådana uttalanden har upprepade gånger gjorts om att bosnienkroaterna i som kroatiska medborgare har fulla medborgerliga rättigheter. och internationella aktörer har starkt påtalat vilka förpliktelser har som medlem i och enligt . En effekt av detta är att har utlovat en ny övergripande plan för flyktingåtervandring till den 22juni. Om myndigheternas uttalanden om respekt för medborgerliga rättigheter visar sig inte stämma med de faktiska förhållandena, kommer detta naturligtvis att kraftfullt påtalas på diplomatisk väg.