ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12391 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder som jag har för avsikt att vidta för att deltagarna i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall omfattas av Arbetsmarknadsförsäkringar (AMF). Jag vill först säga att det försäkringsskydd som gäller för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utbildningsbidrag lämnas, har varit föremål för diskussion tidigare här i genom en interpellation av . När försäkringspaketet utformades var det företrädesvis avsett för deltagare i arbetsmarknadsutbildning. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har emellertid förändrats och har en annan karaktär än när de utformades. Detta medför en ökad risk för arbetsskada jämfört med vad som kan anses vara fallet i arbetsmarknadsutbildning. framför önskemål om att det är hela AMF-systemet som skall gälla. Det försäkringsskydd som gäller för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder bygger på statstjänstemännens. Som jag ser det kommer vi att behålla den konstruktionen men undersöka möjligheterna att utöka skyddet med en komplettering till arbetsskadeförsäkringen eftersom det är just delar av den försäkringen som saknas i deltagarnas försäkringsskydd. I de avtalsförsäkringar som finns på marknaden ingår en rad andra försäkringar såsom försäkring om avgångsbidrag, gruppsjukförsäkring och särskild tilläggsförsäkring för pension. Dessa är enligt min mening inte aktuella för gruppen. I undersöker vi vilken kostnad ett utökat försäkringsskydd skulle medföra. Vi skall därefter bedöma huruvida och i så fall när, resurser för detta skall avsättas.
frs · GL12392 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att införa en reglering som innebär att utbildade dietister skall kunna få legitimation. Jag delar uppfattning att dietister är en yrkesgrupp som utför mycket viktiga uppgifter inom hälso- och sjukvården. Den s.k. har i betänkandet Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) kommit till slutsatsen att det endast är några enstaka yrkesgrupper som det nu är aktuellt att överväga en reglering för genom legitimation. De kriterier som bör väga tyngst vid bedömningen av om ett yrke skall få omfattas av legitimation kan enligt kommittén delas in i tre kategorier; yrkesrollens innehåll, utbildningsnivå och internationella förhållanden. Frågan om yrkesrollens innehåll gäller bl.a. bredden och självständigheten i yrkesrollen, det direkta patientansvaret och risknivån vid felbehandling. För några yrkesgrupper räcker det enligt kommittén med vissa andra åtgärder för att en tillfredsställande samhällelig kontroll skall kunna upprätthållas. Som ett komplement till legitimationen föreslår kommittén att det införs ett system med s.k. skyddade yrkestitlar. Rätten till en skyddad yrkestitel knyts till ett visst examens- eller kompetensbevis. Den föreslagna regleringen innefattar inte någon exklusiv rätt att utöva yrket. Yrkesutövare med skyddad yrkestitel räknas enligt kommitténs förslag som hälso- och sjukvårdspersonal när de i sin verksamhet inom hälso- och sjukvården använder den skyddade yrkestiteln och står därmed under samhällets tillsyn. Vad gäller yrkesgruppen dietister konstaterar kommittén bl.a. att utbildningen är förhållandevis lång och har hög kvalitet. Dietisterna arbetar självständigt och verksamheten innefattar direkta patientkontakter med en relativt hög riskfaktor. Ur patientens synvinkel torde det enligt kommittén vara väsentligt att dietistens kompetens kan framgå genom någon form av offentlig kvalitetsstämpel. Kommittén anser emellertid inte att dietister bör omfattas av legitimationsreglerna. De bör i stället omfattas av de nya bestämmelserna om skyddad yrkestitel. Dietistutbildningen skall enligt förslaget regleras genom införandet av en ny yrkesexamen i examensbilagan till högskoleförordningen. För att få rätt att inom hälso- och sjukvården kalla sig dietist bör krävas att en sådan examen avlagts. Genom de av kommittén föreslagna regleringarna ställs dietisterna i sin verksamhet under samhällets tillsyn. Bestämmelserna underlättar för arbetsgivare och andra att bilda sig en uppfattning om dietisternas kompetens och torde försvåra yrkesverksamhet för personer som saknar erforderlig utbildning för yrket. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till .
frs · GL12393 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser göra för att behålla den goda status som miloverksamheten besitter . Av frågan framgår att därmed menar den verksamhet som bedrivs inom ramen för mellersta underhållsregementets förrådsverksamhet. Förändringarna inom förrådsverksamheten är just nu generellt av stor omfattning. Den organisatoriska förändringen av milounderhållsorganisationen skall fortsätta, bl.a. innebärande integrering med delar av övriga programs underhållsorganisation. Regeringen fattade den 18december 1997 beslut om genomförande avseende viss omlokalisering till . Beslutet omfattar bl.a. lokalisering av viss förrådsverksamhet till befintliga utrymmen i . Detta berör bl.a. kabelförrådet i . Miloförråden inom militärområdena är också föremål för ett omfattande utredningsarbete för att få fram underlag för en förändrad mobiliseringsförrådställning. Försvarsdepartementet kommer att följa den fortsatta verksamheten men som säkert förstår kan jag inte ingripa i myndigheternas beslutsprocess genom några uttalanden avseende det framtida utnyttjandet av miloförråden.
frs · GL12394 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig huruvida resultatet av mina överläggningar med inrikesminister blev att personer med främlingspass i fortsättningen kan beviljas visering till . Frågan kom inte till något avgörande när jag träffade Chevènement. Låt mig dock utveckla mitt svar något och klargöra hur problemet bereds vidare. Bakgrunden är att har meddelat att man inte längre avser att bevilja visering till personer som har svenska främlingspass. Detta är ett problem som vi delar med övriga nordiska länder. Varje stat utfärdar främlingspass till utlänningar i enlighet med sina lagar och förordningar. Ett främlingspass har olika innebörd i olika länder. I vissa fall kan det förekomma att det land som utfärdat ett främlingspass till en utlänning senare nekar denne att återresa. Detta gäller dock inte för . En utlänning som har ett svenskt främlingspass och ett gällande uppehållstillstånd kan alltid återresa till . Hela problemet hanteras också i det återtagandeavtal som och ingick 1991. I detta avtal framgår klart och tydligt att återtager de utlänningar med främlingspass och gällande uppehållstillstånd som har rest till . Jag vill informera om att bereds, på svenskt initiativ, en samnordisk framställning till med syfte att klargöra de i våra länder gällande reglerna. Då detta problem tycks ha sin grund i ett missförstånd om gällande svenska och nordiska regler har jag gott hopp om att frågan snart skall få sin lösning.
frs · GL12395 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder som vidtas och planeras för att bevaka den biologiska mångfalden vid i samband med grundvattensänkningen. Frågan rör dels prövningen och tillsynen av den aktuella grundvattensänkningen, dels åtgärder i övrigt som kan vidtas av regeringen. För att bortleda grundvatten krävs tillstånd enligt Vattenlagen (1983:291). En ansökan om tillstånd ges in till som prövar om vattenföretaget är tillåtligt. Om finner att regeringen bör pröva tillåtligheten kan domstolen överlämna frågan till regeringen. Regeringen har även möjlighet att självmant förbehålla sig rätten att pröva vattenföretagets tillåtlighet. I den avvägning som vid prövningen skall göras mellan olika intressen skall bl.a. värdet av den biologiska mångfalden beaktas. har i två domar den 24november 1992 och den 23maj 1995 gett tillstånd att på vissa villkor bortleda grundvatten i samband med tunnelbygget i . har den 27juni 1996 begärt tillstånd att borra brunnar och temporärt bortleda ytterligare grundvatten. I beslut den 18juni 1997 överlämnade frågan om tillåtligheten till regeringen. har den 29januari 1998 återkallat ansökan med hänvisning till att det krävs ytterligare utredning innan frågan om den tillfälliga bortledningen av grundvatten kan prövas. Mot den bakgrunden har regeringen den 5februari 1998 avskrivit ärendet och återlämnat det till . Således kan och får regeringen inte pröva frågan om tillåtlighet av ytterligare bortledande av grundvatten. Om saken återigen blir aktuell - i första hand genom att utformar en ny ansökan och kompletterar den befintliga utredningen - kan frågan däremot komma under regeringens prövning. Sedan ett tillstånd väl lämnats till ett vattenföretag, vilket gjort i de ovan nämnda domarna, är det som utövar tillsyn över vattenföretaget. Regeringen har genom beslut den 4december 1997 beviljat i län 475000kr för särskilda tillsynsinsatser beträffande den yttre miljön med anledning av akrylamidutsläppet i . När det gäller åtgärder i övrigt har regeringen den 20oktober 1997 tillkallat en kommission med anledning av tunnelbygget genom . Kommissionen har bl.a. i uppgift att redovisa miljöfrågor som har samband med tunnelbygget utvärdera orsaken till de skador på och olägenheterna för miljön som har uppkommit lämna förslag till de åtgärder som behöver vidtas för att liknande händelser skall kunna undvikas . Kommissionen skall senast den 17november 1998 till regeringen redovisa resultatet av sitt arbete.
frs · GL12396 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen tänker vidta åtgärder så att den svenska sjöfarten och dess anställda kan få konkurrenskraftiga villkor. Frågan ställdes i samband med att varsel om stridsåtgärder lades vid avtalsförhandlingarna inom sjöfarten. Det kan därför vara på sin plats att påminna om att berörda parter numera har träffat nya löneavtal. Det pågår ett arbete inom med att ta fram underlag för eventuella regeländringar som kan behövas för att bemanningskostnaderna ombord på svenska handelsfartyg skall kunna minska. Arbetet har bl.a. resulterat i att en proposition som innehåller förslag till förändringar i bestämmelserna om vilotid för sjömän planeras att överlämnas till senast den 12mars 1998. Den svenska handelsflottans konkurrensproblem ses över av utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation. Utredningen har i sitt delbetänkande Den svenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft (SOU 1997:171) kartlagt hur reglerna om kapitalförsörjning och statsstöd i EU:s medlemsstater påverkar den svenska sjöfartens konkurrenskraft och föreslagit att nuvarande rederistöd ökas till . Betänkandet har remissbehandlats och svaren sammanställs inom . Det är min uppfattning att eventuella stöd för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft inte i första hand skall ges genom förändringar i skattesystemet. Den fortsatta beredningen av utredningens förslag får visa vilka åtgärder som kan behöva vidtas för den svenska sjöfarten.
frs · GL12397 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att låginkomstpensionärerna inte skall få en sämre pension i det reformerade ålderspensionssystemet än i nuvarande system och garanteras samma garantipension efter skatt oberoende av bostadsort. Det förslag till garantipension inom det reformerade ålderspensionssystemet, som regeringen avser lämna till Lagrådet den 13februari, har utformats i samråd med företrädare för de partier som ställt sig bakom pensionsöverenskommelsen och på grundval av de av antagna riktlinjerna för ålderspensionsreformen. En av utgångspunkterna vid utformningen av grundskyddet har varit att pensionärer inte fortsättningsvis skall särbehandlas i skattehänseende. Garantipensionen skall därför beskattas enligt samma regler som förvärvsinkomster . Den nivå på garantipensionen som regeringen föreslår i lagrådsremissen ger med dagens regler och kommunalskattenivåer (inklusive församlingsskatt) högre pensionsbelopp efter skatt än nuvarande folkpension och pensionstillskott. Detta gäller således oavsett bostadsort. Regeringen har aviserat att det nu finns ekonomiskt utrymme att återställa basbeloppet för utgående pensioner till , vilket är glädjande. Förslag om detta kommer först i regeringens vårproposition. Våra beräkningar och jämförelser med det reformerade ålderspensionssystemet har därför utgått från dagens förhållanden. Garantipensionen kommer att utbetalas till personer födda eller senare med låg eller ingen inkomstgrundad pension. Enligt vad regeringen föreslår skall garantipensionen omfatta personer som inte tidigare uppburit grundskydd från det allmänna ålderspensionssystemet. Förslaget innebär således inte att tidigare beviljade pensioner skall räknas om. Den nya garantipensionen gäller för morgondagens pensionärer och kommer inte att innebära att dagens ålderspensionärer riskerar att få sänkt pension. Emellertid skall även för äldre ålderspensionärer, dvs. för dem födda eller tidigare, dagens grundskydd ersättas med en s.k. övergångsvis garantipension som beskattas som förvärvsinkomster. Övergången till ett fullt ut beskattat grundskydd skall göras så att i princip ingen pensionär drabbas av en inkomstsänkning. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur en sådan övergångsvis garantipension skall utformas. Svaret på fråga rörande garantier om samma garantipension efter skatt oberoende av bostadsort är således att några sådana garantier inte kan ges. Inom det reformerade ålderspensionssystemet kommer pensionen efter skatt alltid vara beroende av bostadsort, på motsvarande sätt som gäller för de pensionärer som betalar skatt. Garantipensionen garanterar en lägsta bruttopension. Hur stor pensionärens disponibla inkomst blir kommer alltid att vara beroende av skatte- och avgiftsnivån i den kommun där pensionären är bosatt.
frs · GL12398 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder när det gäller organisationen vid förnyelse av uppehållstillstånd. Frågan är ställd mot bakgrund av att den 1oktober 1997 tog över ansvaret från polisen för att ta emot, utreda och utfärda uppehållstillstånd. En effekt av detta har blivit att denna service kan lämnas på färre ställen i landet, eftersom inte har så många lokalkontor som polisen. Den förändring som hänvisar till, ingår som ett led i regeringens strävan att modernisera hanteringen av invandringsfrågor. En grundläggande princip har därvid varit att i största möjliga utsträckning föra över handläggningen av ärenden, som rör utlänningars rätt att vistas i , till . Jag konstaterar med tillfredsställelse att ser positivt på denna förändring. Det stämmer att inte har ett så stort nät av kontor som polisen, även om har sammanlagt 18 tillståndsenheter runt om i landet. Ytterligare en plats kommer att få en sådan enhet, nämligen . Ansökningar om uppehållstillstånd kan även lämnas in till andra enheter inom , t.ex. mottagningsenheter. Dessa enheter kan, på samma sätt som tillståndsenheterna, utfärda bevis om uppehållstillstånd. Enligt uppgift från kommer man att efter den första inledningsfasen, som gått, inleda ett arbete med att utveckla verksamheten. En fråga som då kommer att uppmärksammas är hur man skall kunna undvika att människor måste resa långa sträckor för att få sina ärenden behandlade. Det finns en rad möjligheter att åstadkomma sådana förbättringar bl.a. genom att, som föreslår, utnyttja modern datateknik och samarbeta med andra myndigheter. kommer också att undersöka möjligheterna att i högre grad tillämpa ett skriftligt förfarande. Jag kan således svara , att åtgärder av det slag hon efterlyser redan förbereds av .
frs · GL12399 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att föreslå att upphäva beslutet om att inrätta . Jag vill till en början med eftertryck framhålla att står för något nytt inom brottsbekämpningen. Myndigheten kommer genom den samlade kompetensen och ett nytt arbetssätt att spela en central roll i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Resultatet kommer att bli en betydligt effektivare ekobrottsbekämpning. Självfallet måste detta framstå som något attraktivt och vara en utmaning för personer med intresse för ekobrottsbekämpning. Sedan fick sin slutliga utformning och verksamhetsområde har ett intensivt arbete pågått med att bygga upp myndigheten. På grund av olyckliga omständigheter hade emellertid vissa svårigheter i starten. Den person som var tilltänkt som chef för myndigheten tackade nej till uppdraget på grund av sjukdom kort . Självfallet hade det effekter på planeringsarbetet, bl.a. har rekryteringen av åklagare och poliser försenats. Att utredningsbalanserna skulle ha ökat och att ekobrottsbekämpningen skulle ha avstannat vill jag dock helt tillbakavisa. De åklagare och poliser som arbetade med ekobrott biträder vilket innebär att arbetet fortsatt under samma former som . har fått en chef och arbetet med att hitta former för verksamheten och att rekrytera personal fortsätter enligt planerna. En stor del av uppbyggnadsarbetet har redan slutförts och lokalfrågan är i princip löst. Vi har alla ett ansvar för att den nya myndigheten nu får arbetsro och möjlighet att infria de förväntningar som finns. Det är min övertygelse att kommer att ha kompetens både när det gäller att effektivt beivra ekobrott och när det gäller att förhindra att nya former av sådana brott sprids.
frs · GL1240 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att undanröja nedläggningshotet av Kilen. Bakgrunden till frågan är att Kilen, , har ekonomiska problem som har gjort det nödvändigt för Kilen att varsla personal om uppsägning och i övrigt dra ned på verksamheten. Från sida har vi följt Kilens verksamhet med stort intresse och har ofta uttryckt vår uppskattning över verksamheten. har Kilen ansökt om verksamhetsbidrag från regeringen eller och varje gång har vi varit tvungna att avslå deras ansökan. Senast föra året avslog regeringen en ansökan om statligt verksamhetsbidrag. I det sammanhanget skrev jag ett brev till Kilen och förklarade att det inte finns några medel avsatta för sådana ändamål som Kilen söker bidrag till varför jag fick hänvisa till andra finansieringskällor. En sådan finansieringskälla är , som har betalat ut i verksamhetsbidrag redan under detta halvåret, och som har beslutat om ytterligare totalt . Samma svar gäller . Jag hoppas dock att Kilen, som så , skall lyckas få till stånd en finansiering så att verksamheten kan fortsätta
frs · GL12400 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om vilka garantier som kan ges för att de fyra orörda nationalälvarna, älv, älv, älv och inte kommer att byggas ut. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bestämmelser om skydd för vattendrag som är värdefulla från bevarandesynpunkt finns främst i 3kap. Enligt de bestämmelserna får vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte utföras i vissa särskilt angivna vattenområden, och älvsträckor. Bestämmelserna utvidgades senast med ytterligare 13 vattenområden och älvsträckor genom beslut den 24mars 1993 (prop. 1992/93:80, bet. 1992/93:BoU7, rskr. 1992/93:214). beslutade även att de fyra orörda älvarna , , och , som redan omfattades av bestämmelserna i 3kap. 6§ naturresurslagen skulle benämnas nationalälvar. Det är mycket viktigt att skydda de opåverkade vattendragen från utbyggnad av vattenkraft för att bevara den naturliga produktionsförmågan, den biologiska mångfalden, kulturmiljövärden, förutsättningar för friluftsliv samt den ekologiska och hydrologiska funktionen i landskapet. Jag har inte för avsikt att till lämna något förslag som innebär en försvagning av skyddet för älvarna eller av de orörda vattendragen.
frs · GL12402 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen kan se till att garantin för en tillfredsställande person- och godstrafikförsörjning på två fastlandshamnar uppfylls. Vidare har frågat mig hur regeringen skall säkerställa att person- och godstrafikförsörjningen sker på två fastlandshamnar. Regeringen fäster största vikt vid en säker och tillförlitlig färjetrafik av god kvalitet mellan och fastlandet. Trafiken regleras genom avtal mellan staten och rederiet . I avtalet fastställs vilken standard trafiken och fartygen skall motsvara vad gäller bl.a. säkerhet, miljö, kapacitet och service. I händelse av att fartygs prestanda av olika skäl väsentligen nedsätts men fartygen ändå stannar kvar i trafik, skall rederiet enligt avtalet göra sitt yttersta för att återställa fartygen samt, genom ändringar i turlistan för övriga fartyg, upprätthålla antalet dagliga turer på respektive linje. På samma sätt skall rederiet upprätthålla antalet dagliga turer om ett fartyg tas ur trafik. Vid längre avbrott i trafiken kan det även bli aktuellt att rederiet skall tillförsäkra linjetrafiken ersättningsfartyg. Under tre av de dagar då var belagd med nyttjandeförbud samt gick i trafik endast som lastfartyg lade rederiet om turerna för fartyget , som normalt går mellan , så att samma fartyg även trafikerade linjen mellan . Rederiet arbetar med att åtgärda de tekniska bristerna på och att förbättra sin säkerhetsorganisation. Dessa förändringar kontrolleras fortlöpande av , som har utfärdat ett nytt säkerhetscertifikat för . I och med dessa förändringar förutsätter regeringen att en tillfredsställande trafik skall kunna garanteras i fortsättningen.
frs · GL12403 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister om han är beredd att öppna för andra pilotprojekt i landets kommuner än sådana som finansieras med arbetsmarknadsmedel och där olika lösningar för att öppna tjänstesektorn prövas. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall svara på denna fråga. presenterade ett antal förslag som syftade till att minska skatten på olika tjänster där individerna själva har möjlighet att utföra arbetet. I budgetpropositionen instämde regeringen i utredningens analys av de effektivitets- och specialiseringsvinster som förslagen kan medföra och framhöll att en lägre beskattning av arbetsintensiv verksamhet kan verka sysselsättningsbefrämjande. Ett system med förmånlig skattebehandling av vissa delar av tjänstesektorn måste dock vara fullt ut finansierat. Regeringen kunde av fördelningspolitiska skäl inte ansluta sig till utredningens förslag till finansiering i form av bl.a. sänkt grundavdrag och pekade på att gränsdragningsproblem och problem med företag som bedriver blandad verksamhet behöver analyseras närmare. Hur finansieringen av en eventuell skattelättnad för tjänstesektorn skall kunna ske - utan att högre prioriterade områden som vård, skola och omsorg eftersätts - är föremål för beredning inom . konkreta fråga handlar om huruvida regeringen vill göra det möjligt att på försök sänka skatten på olika tjänster på eller regional nivå. Enligt min uppfattning måste en möjlighet till lokala skattesänkningar inom begränsade sektorer bestämt avvisas. Sådana skattesänkningar skulle sannolikt leda till höjda kostnader för skattesystemets administration och för skattekontroll som överstiger den möjliga vinst i form av ökad sysselsättning som skattelättnaden skulle kunna innebära. Eventuella skattelättnader för tjänstesektorn bör i stället ske på nationell nivå. Detta hindrar inte olika lokala initiativ av andra slag. Sådana projekt har redan prövats i flera kommuner med blandat resultat.