ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12836 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att alla värphöns skall få möjlighet till naturliga beteenden enligt 4§ djurskyddslagen. Enligt 4 § djurskyddslagen (1988:534) skall bl.a. lantbrukets djur hållas och skötas på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligt 9§ djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte inhysas i andra burar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Inhysningen skall ske på ett sådant sätt att dödlighet och beteendestörningar hos hönsen hålls på en låg nivå. medger tidsbegränsade dispenser från funktionskraven vid inhysning av höns. Verket har anställt särskilda inspektörer som besökt varje enskild besättning som ansökt om dispens. Det är bedömning att djurhållningen har förbättrats betydligt i och med inspektionerna. Som jag tidigare den 5juni svarat i en fråga om hönsburar sker nu en omställning från traditionella burar till alternativa system i en betydligt högre omfattning än vad som varit fallet. Regeringen har således redan vidtagit de åtgärder som behövs för att värphönsen så snart det är möjligt skall få möjlighet att sitta på pinne, värpa i rede och sandbada.
frs · GL12837 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att i , , eller annan lämplig instans initiera en hälsoundersökning för de människor som eventuellt har drabbats av strålning från de indiska provsprängningarna. Den fråga som har ställt berör de fem kärnvapenprov som utförde i den 11 och den 13maj 1998, men har även bäring på de pakistanska kärnvapenprovens eventuella hälsoeffekter. Enligt uppgift skedde de indiska provsprängningarna i ett avspärrat skyddsområde med en radie på ca30km och några uppgifter om att människor skulle ha funnits ca20km från sprängningarna kan inte bekräftas. Frågan om eventuella negativa hälsoeffekter från provsprängningar av kärnvapen har aktualiserats alltmer . Även om det inte helt går att utesluta att radioaktiva ämnen kan ha läckt ut från testområdet bedömer svenska vetenskapliga experter att den typ av underjordiska provsprängningar som utförts inte torde medföra några direkta hälsorisker för befolkningen. Regeringen kommer att följa denna fråga mycket ingående. Skulle mot förmodan uppgifter framkomma som pekar mot att befolkningen i kan ha utsatts för hälsorisker är regeringen beredd att initiera förslag i lämpliga instanser för att få till stånd de hälsoundersökningar som hänvisar till. Den har agerat mycket aktivt i samtliga relevanta internationella forum och klart och entydigt fördömt de indiska och pakistanska provsprängningarna. Dessa provsprängningar har framför allt ökat risken för kapprustning och instabilitet i regionen och utgör allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet.
frs · GL12838 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att stoppa den svenska vapenexporten till och inklusive redan avtalade order och beställningar. Sedan och därefter genomfört provsprängningar av kärnvapen har verkat i olika internationella forum, främst FN och EU, för att få samfällda starka fördömanden av ländernas agerande. har också föreslagit ett internationellt embargo mot vapenexport. Skulle vi få gehör för detta förslag, kommer självfallet ny export att helt stoppas. Under nuvarande omständigheter håller jag det för helt uteslutet att ny vapenexport beviljas. Att bryta ingångna avtal, som frågat om, är däremot endast aktuellt om det blir ett beslut om embargo i EU eller FN.
frs · GL12839 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vad regeringen avser att göra för att underlätta för somalier att få svenskt medborgarskap. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen överlämnade propositionen Medborgarskap och identitet (prop. 1997/98:178) till . I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap som syftar till att komma till rätta med de problem som blivit följden av att en del invandrare, bl.a. många somalier, saknar möjlighet att styrka sin identitet i ärenden om svenskt medborgarskap. Förslaget innebär att det skall bli möjligt för och att medge dispens från kravet på styrkt identitet om sökanden har haft hemvist i under och kan göra sannolikt att den identitet han eller hon uppgivit är riktig. Regeringens förslag innebär att kravet på styrkt identitet skall ligga fast som huvudregel. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1999.
frs · GL1284 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur regeringen planerar att finansiera verksamheten vid avseende dopningsjouren. har bidragit med 200000kr för rådgivningsverksamheten. Enligt de uppgifter som jag inhämtat avser dock inte ge stöd till driften av jourtelefonen för dopningsfrågor 1998. Skälen till att stött verksamheten är, enligt institutet självt, att i initialskedet av debatten kring dopning karakteriserades diskussionen av dramatiska beskrivningar av såväl preparatens effekter och skadeverkningar som av missbrukets omfattning. Kunskapen om dopning och de preparat som förekom var i det närmaste obefintlig hos såväl medborgarna i allmänhet som hos de personer som i sitt arbete hade ansvar för ungdomars uppväxt och livsvillkor. Detta motiverade snabba och okonventionella insatser för såväl kunskapsspridning som kunskapsinsamling. Som ett av de första stegen inrättades på initiativ en jourtelefon för frågor om dopning vid . är dock läget, enligt institutet, ett annat. Kunskapen om dopningens risker har en lokal och regional förankring motsvarande den som gäller för tobakens, alkoholens och narkotikans skadeverkningar. Grunden för denna kunskap har lagts genom de insatser som m.fl. genomfört i form av utbildning, kunskapsspridning och kartläggning. Genom finansiellt stöd till dopningsförebyggande projekt och genom lokalt och regionalt antidopningsarbete i olika myndigheters och organisationers egen regi. Detta innebär att frågan om dopningens risker och skadeverkningar finns med i de flesta utbildnings- och informationssammanhang som rör droger, inte minst inom skolans område. Dopningspreparatens hälsorisker och utbredning är, enligt institutet, fortfarande ett viktigt bevakningsområde inom program för alkohol och narkotika. Detta innebär dels att institutet följer missbrukets omfattning genom årliga studier, dels att man kontinuerligt bevakar forskningen på området. De data som institutet har till förfogande visar att det inte finns några nya forskningsrön som motiverar en omvärdering av preparatens skadeverkningar och effekter. statistikbevakning inom skolan och vid mönstringen visar också att andelen personer med erfarenhet av dopningspreparat minskar . bedömning är att dopningsproblemet nu är i en fas där det finns tillräcklig kompetens lokalt och regionalt för att bevaka och hantera problemet, initiera insatser och vid behov veta vart man vänder sig för att inhämta ytterligare kunskap. I en situation med tydliga krav på prioritering av insatser som på bästa sätt främjar hälsa för alla enligt instruktioner kan, enligt institutet, en fortsatt finansiering av en jourtelefon för dopningsfrågor inte motiveras.
frs · GL12840 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ge förtur till den delen i den pågående utredningen som berör kravet på elmätare med timmätning för hushållskonsumenter. syftar på den översyn av leveranskoncessionssystemet som regeringen beslutade om den 20maj 1998 (dir. 1998:37). En särskild utredare skall tillkallas med uppdrag att se över det gällande systemet med leveranskoncessioner för försäljning av el och analysera om systemet bör avskaffas eller i någon form permanentas. I uppdraget ingår att överväga behovet av fortsatt skydd för elkunder med liten förbrukning och för små elproducenter samt att, om sådana skydd bedöms vara nödvändiga, föreslå lämpliga regleringar. Utredaren skall också behandla vissa frågor med anknytning till koncessionssystemet, däribland utformningen av reglerna för mottagningsplikt av el från små elproducenter, lämpligheten att använda schablonmätning för vissa kundkategorier samt vissa frågor om regleringen av balansansvaret på elmarknaden. En utgångspunkt för utredaren är att kravet på timvis mätning skall finnas kvar som grundprincip. Utredaren skall dock överväga om kunder med låg elanvändning, dvs. lägenhetskunder och liknande, av rättviseskäl, konkurrensskäl och kostnadsskäl bör undantas från grundprincipen om timvis mätning. En övergång till schablonavräkning för vissa kunder påverkar flera centrala delar i regleringen av elmarknaden. Det gäller bl.a. systemet med leveranskoncessioner, som är av central betydelse för skyddet av elkunder med liten förbrukning och för den småskaliga elproduktionen. Det gäller också bestämmelserna om balansansvar med systemet för fördelning av det ekonomiska ansvaret för avvikelser mellan tillförsel och uttag av el. Frågan om att tillämpa schablonavräkning för mindre elkunder måste därför sättas in ett sammanhang som omfattar organisationen av hela elmarknaden. En viktig del i utvärderingen av systemet med leveranskoncessioner är därför att analysera behovet och konsekvenserna av ett sådant undantag från grundprincipen om timvis mätning. Utredaren skall analysera effekterna på elmarknadens funktionssätt, bl.a. såvitt avser konsumenternas ställning, balansansvaret och handeln med el. Ett viktigt krav vid införandet av ett system som inkluderar schablonavräkning skall enligt direktivet vara att en effektiv elanvändning och ett effektivt utnyttjande av elsystemet säkerställs. Enligt kommittédirektivet skall utredaren senast den 1november 1999 redovisa sitt arbete och lämna förslag till ny lagstiftning. Mot bakgrund av vad jag redovisat ovan, att frågan om schablonavräkning måste ses i ett större sammanhang, anser jag att det bör vara utredarens sak att bedöma om frågan om kravet på timvis mätning kan hanteras med förtur.
frs · GL12841 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att agera för att FN skickar en människorättsobservatör till Kosovo. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna () har alltsedan krisen i f.d. följt situationen genom en särskild rapportör. Denne har i återkommande rapporter informerat världssamfundet om den besvärliga situationen för de mänskliga rättigheterna i Kosovo. MR-rapportören, som är , besökte Kosovo senast . Den fäster stor vikt vid denna rese- och rapporteringsverksamhet, speciellt under nuvarande omständigheter. sammanträdde , och antog både ett ordförandeuttalande och en resolution som starkt kritiserade MR-situationen i Kosovo och uppmanade regeringen att vidta en rad konkreta åtgärder. Det stora problemet är inte oväntat oviljan från de jugoslaviska myndigheterna till samarbete och konkreta förbättringar. för de mänskliga rättigheterna har kontor i och är genom resor därifrån närvarande i Kosovo på nästan permanent basis. Högkommissarien för mänskliga rättigheter, , har engagerat sig för att öppna ett separat MR-kontor i men de jugoslaviska myndigheterna har nekat. Även andra organisationer bevakar situationen i Kosovo, bl.a. () och en rad enskilda organisationer. Trots det är den internationella bevakningen på plats i Kosovo otillräcklig. Det avgörande hindret är att regeringen i begränsar de utländska organisationernas tillträde till och inom Kosovo. bedriver därför tillsammans med andra länder påtryckningar på för att de skall öppna landet för internationella observatörer. I säkerhetsrådets resolution från den 31mars ställs krav på att ge tillträde till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, långtidsmission och den personlige representanten , liksom för humanitära organisationer. den 5juni gjorde på svenskt initiativ ett uttalande som krävde omedelbar och oinskränkt tillgång för humanitära organisationer.
frs · GL12842 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser påskynda utredningen kring bakterier i vattnet i det Centrala lagret för använt kärnbränsle (CLAB). Jag har vid ett flertal tillfällen redogjort för rollfördelningen mellan regeringen och () för . Ansvarsfördelningen är helt klar så till vida att det är tillsynsmyndigheten och inte regeringen som i enlighet med lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) svarar för tillsyn av säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna. Jag har dock inhämtat att SKI ställt krav på övervakning och kontroll av lagringen av använt kärnbränsle i CLAB. Frågan om bakterier har sålunda uppmärksammats av SKB som också utreder frågan. Problemet med bakterier i anläggningen bedöms inte utgöra ett överhängande säkerhetsproblem men som ett led i tillsynsverksamheten följer SKI noggrannt vad som sker i anläggningen och frågan om bakterier i lagringsbassängerna bevakas. Mot bakgrund av vad jag inhämtat från SKI finner jag inte att regeringen har någon anledning att vidta åtgärder.
frs · GL12843 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar föreslå ett förtydligande av behörighetskravet för domprosttjänst i förordningen (1992:997) om biskops- och prästtjänster så att författningstextens mening inte kan missförstås. I 3§ förordningen om biskops- och prästtjänster föreskrivs att en domprost- eller kyrkoherdetjänst får tillsättas bara med den som har tjänstgjort som präst i , och förklarat sig beredd att fullt ut tjänstgöra med andra präster i gudstjänster. avser det tredje villkoret. Det infördes så som den 1januari efter en beställning av kyrkomöte. Kyrkomötet ville ha en sådan ändring av förordningen som gör det omöjligt för en kvinnoprästmotståndare som inte vill samarbeta med kvinnliga präster i gudstjänster att bli domprost eller kyrkoherde. Förordningsändringen har utarbetats i nära samarbete med . Det tredje villkoret är enligt min uppfattning helt klart till sitt innehåll och behöver inte något förtydligande. Jag har därför inte för avsikt att föreslå ytterligare en ändring i förordningen. Detta hindrar naturligtvis inte domkapitlen från att vid handläggningen av tillsättningsärenden göra de förtydliganden som domkapitlen anser nödvändiga.
frs · GL12844 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att verka för en oberoende utredning av påstådda övergrepp av i Bosnien. Låt mig först och främst slå fast att övergrepp av den typ som beskriver inte kan accepteras under några omständigheter. Om de uppgifter hon refererar till skulle vara riktiga vore det mycket allvarligt. Rykten om den här typen av handlingar måste noggrant undersökas. Befälhavaren för SFOR i Bosnien har tagit initiativ till att pressuppgifterna som ligger till grund för anklagelserna mot de internationella fredsstyrkorna i Bosnien skall utredas. Det är mycket angeläget att den pågående utredningen kan slutföras på ett trovärdigt och opartiskt sätt. När det gäller rättskipning är de nationella kontingenter som ingår i den internationella styrkan underställda sina respektive regeringar. I det aktuella fallet med de påstådda övergreppen är detta alltså ytterst en fråga för italienska myndigheter att utreda och, om det skulle visa sig nödvändigt, vidta disciplinära straffåtgärder. Proceduren skulle vara likartad om uppgifterna hade gällt den svenska kontingenten. Det är viktigt att varje nation tar ansvar för sina soldater och klargör vad som är etiskt och moraliskt acceptabelt att göra i en fredsfrämjande operation. som dessa åtgärder vidtas vill jag lämna öppet för en oberoende utredning.
frs · GL12845 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra att avlyssning av telefon, e-mail och faxkommunikation inom endast sker i enlighet med svensk lagstiftning. Rätten för svenska myndigheter att avlyssna t.ex. telefonsamtal är noggrant reglerad i och lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål. Dessutom finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. och i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll bestämmelser som ger myndigheterna möjlighet att använda hemlig teleavlyssning i mer speciella situationer. Den hemliga teleavlyssning som sker i står under tillsyn av bl.a. ombudsmän och Justitiekanslern. Omfattningen av den avlyssning som sker med stöd av regler rapporteras till , se senast regeringens skrivelse 1997/98:26. har vid sin behandling inte funnit anledning till någon kritik. Det kan i det sammanhanget nämnas att justitieutskottet vid sin senaste behandling av frågor om teleavlyssning företog en utökad granskning av domstolarnas och polisens hantering av den hemliga teleavlyssningen (bet. 1997/98:JuU10, rskr. 1997/98:148). Den tvångsmedelsanvändning som sker med stöd av tvångsmedelslag - en lag som alltsedan sin tillkomst varit tidsbegränsad - är återkommande föremål för prövning när frågan om förlängning av lagens giltighetstid är aktuell. Den underrättelseverksamhet som Försvarsmakten och bedriver står under tillsyn av . Det finns således ett väl utbyggt system som garanterar att den avlyssning som sker av svenska myndigheter utförs i enlighet med svensk lagstiftning. Ett system som Echelon väcker självklart frågor om integritetsskydd och hur hantering av känsliga personuppgifter sker. Kunskaperna om systemet och dess omfattning är osäkra. Det finns skäl att vara mycket uppmärksam på den utveckling som sker på detta område. När det gäller samarbetet inom EU på det här området kan jag lugna . Inom ramen för tredjepelarsamarbetet i EU utarbetas en konvention om ömsesidig rättshjälp. Enligt planerna skall konventionen också innefatta regler om rättsligt bistånd avseende hemlig teleavlyssning. Vad det handlar om är ett på ömsesidigt förtroende grundat rättsligt samarbete. Det finns emellertid inga ambitioner inom EU att skapa ett internationellt avlyssningsnätverk. Det samarbete som åsyftas i rapporten från Statewatch rör något helt annat. Det handlar om ett samarbete som bottnar i de erfarenheter som olika länder gjort i samband med avregleringen av telemarknaderna. Ambitionen där inskränker sig emellertid till att på ett nationellt plan bibehålla de tekniska möjligheterna att använda ett utredningsverktyg som alla EU-länder funnit vara omistligt i kampen mot den grova och organiserade brottsligheten.
frs · GL12846 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att lösa problem för fiskarna i östra . Inledningsvis vill jag framhålla att jag har stor förståelse för de berörda fiskarnas situation. måste det svenska fisket bedrivas på ett hållbart sätt. Ett optimalt nyttjande av fiskbestånden skall nationellt uppnås genom att försiktighetsprincipen tillämpas och den biologiska mångfalden säkerställs. Fisket i regleras internationellt av för (IBSFC). IBSFC har beslutat om ett åtgärdsprogram för att trygga vildlaxbestånden i . Även om situationen har förbättrats är flertalet naturproducerande laxstammar framför allt i , i en kritisk situation. Vandringsbestånden av sik i älvarna är svaga varför förbudet mot fiske med håv är biologiskt motiverat. Förbudet mot håvfiske har dock tillkommit för att framför allt effektivisera förbudet mot fiske efter lax. Huvuddelen av sik stiger upp i älvarna juli, , varför sikfisket drabbas i mindre omfattning än laxfisket. Genom att återuppbygga bestånden av sik och vildlax i de svenska älvarna och därigenom långsiktigt trygga tillgången på fiskebara bestånd förbättras förutsättningarna för fisket i bl.a. östra .
frs · GL12848 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att lägga fram ett lagförslag om införande av promillegränser i sjölagen. Frågan om införande av promillegränser till sjöss bereds inom tillsammans med frågan om skärpt lagstiftning mot drograttfylleri. Jag räknar med att en lagrådsremiss skall kunna läggas fram .
frs · GL12849 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när det kommer förslag från regeringen om båtregister och båtskatt. Frågan om en båtskatt skall införas förutsätter att det finns ett allmänt register för fritidsbåtar. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att närmare belysa vilka kostnader fritidsbåtstrafiken orsakar samhället samt överväga hur dessa kostnader skulle betalas. Utredaren skulle bl.a. pröva frågan om ett statligt fritidsbåtsregister samt i det sammanhanget även beakta det tillkännagivande som har gjort om båtskatt. Utredaren överlämnade betänkandet Fritidsbåten och samhället där det föreslogs att ett obligatoriskt statligt fritidsbåtsregister skulle inrättas. Däremot föreslogs inte någon båtskatt eller obligatorisk ansvarsförsäkring. Regeringen bedömer att det finns motiv för ett statligt åtagande i registerfrågan. Detta bör ske i nära samråd med sektorns intressenter, företrädesvis den folkrörelse som båtfolket utgör men även exempelvis försäkringsbranschen. Regeringen avser att återkomma med ett konkret förslag till hur registreringen av fritidsbåtar bör genomföras.
frs · GL1285 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder regeringen avser vidta för att stödja de som blir arbetslösa på grund av nedläggningen av Storkök i . Närmare 200 personer väntas beröras av nedläggningen. MBL-förhandlingarna är emellertid inte avslutade och den slutliga omfattningen på varslet är ännu inte känd. Regeringen följer särskilt utvecklingen i men är nu inte beredd att utlova några särskilda åtgärder med anledning av varslet.
frs · GL12850 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser agera för att överläggningar i inte utförs. Jag kan bekräfta att representanter för UD och besökt i syfte att studera förutsättningar för stöd till frivillig återvandring för dem som har permanent uppehållstillstånd och återvändande för dem som saknar skyddsbehov. Den svenska delegationen sammanträffade med representanter för olika FN-organisationer och enskilda organisationer som arbetar för återuppbyggnaden av och återintegrering av personer som återvänder. Delegationen träffade naturligtvis även representanter för de lokala de factoadministrationerna. Vid dessa möten berördes även frågan om återtagande av personer som i dömts till utvisning på grund av brott. UNDP, United Nations Development Program , som bedriver en rad projekt för att underlätta återvandring och återuppbyggnad, arrangerade resor och möten under besöket. Regeringen avser fullfölja den politik som verkar för att underlätta frivillig återvandring och återvändande, och att domstols beslut om utvisning verkställs.
frs · GL12852 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av den planerade utbyggnaden av det Centrala lagret för använt kärnbränsle (CLAB). Först vill jag informera om att () inte har gett tillstånd till ett nytt lager för använt kärnbränsle. Förhållandet är det att () har ansökt om tillstånd att bygga ut CLAB i syfte att utöka lagringskapaciteten. SKB har ansökt dels enligt 5§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen), och dels enligt 4kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen). Beslut i båda dessa ärenden fattas av regeringen. SKB har dock i enlighet med 24§ förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet ingivit sin ansökan enligt kärntekniklagen till SKI. SKI har därefter inskaffat nödvändiga yttranden och med eget yttrande tillstyrkt SKB:s ansökan och överlämnat ärendet till regeringen för beslut. SKB har ingivit sin ansökan enligt naturresurslagen direkt till regeringen. Regeringens prövning av dessa båda ärenden bereds inom .