ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12777 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag inom FN och EU avser verka för att en verklig fredsprocess kommer till stånd så att förmås respektera ingångna avtal och bosättningspolitiken i får ett slut. Jag delar oro över att fredsprocessen i inte rör sig framåt. synes dock ha ställt sin fråga mot bakgrund av att hon felaktigt uppfattat att Palestinafrågan har hamnat i skymundan på regeringens utrikespolitiska dagordning. har inte uppmärksammat den omsorg regeringen ägnat Mellanösternpolitiken och dess kärnfråga - konflikten mellan israeler och palestinier. Låt mig bara nämna några få exempel - det omfattande svenska biståndet med dess stöd till ett demokratiskt palestinskt nationsbyggande, mitt tal i samt det tal statsrådet höll i inför det palestinska rådet . Låt mig även citera regeringens deklaration vid årets utrikespolitiska debatt i : "delar en lång gemensam historia och ett rikt kulturarv med . Fred i regionen är ett gemensamt intresse. Regeringen är djupt oroad över att fredsprocessen har kört fast. har rätt till säkra och erkända gränser. Palestinierna har rätt att bilda en demokratisk stat och att uppnå ekonomisk säkerhet. En uppgörelse förutsätter att drar sig tillbaka från och i enlighet med folkrättens krav och parternas överenskommelser. Alla goda krafter i området och omvärlden måste samverka för att konfrontation skall ersättas med samverkan. måste upphöra med den folkrättsstridiga bosättningspolitiken och undanträngningen av palestinier från . Säkerhetssamarbetet måste vidmakthållas för att hindra terrordåd. ställning måste ingå i en allomfattande och rättvis fredsuppgörelse. Folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna måste upprätthållas av båda parter." Detta är inte tomma ord från regeringens sida utan det är en politik som omsätts i praktisk handling - såväl bilateralt som inom ramen för medlemskap i och FN. Det svenska medlemskapet i EU innebär en ny plattform för svenskt agerande genom unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Fredsprocessen i är en central fråga för EU. Unionens Mellanösternpolitik - liksom den traditionella svenska politiken - bygger på folkrätten och innebär ett stöd till den förhandlingsprocess, som och PLO inledde genom principdeklaration. Just nu uppmanar ett enigt EU enträget att acceptera det amerikanska förslag, som den palestinska myndigheten för sin del redan godtagit. Vad gäller FN är regeringen angelägen att driva en politik som ger konkreta resultat. Det är med detta riktmärke regeringen agerar även i Mellanösternfrågan i FN. I generalförsamlingen har vi, tillsammans med övriga EU-länder, spelat en central roll i de beslut som fattats av det extra brådskande mötet med anledning av den israeliska bosättningspolitiken. Också i säkerhetsrådet har vi agerat mot bosättningspolitiken, bl.a. genom att tillsammans med övriga EU-länder i rådet lägga fram ett resolutionsförslag, som dock tyvärr veterades.
frs · GL12778 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder kommer att sätta in för att komma till rätta med de farliga gifter som uppmätts i fisk längs , vid bl.a. Juniskär. I är användning av klordan som aktiv beståndsdel i bekämpningsmedel förbjudet . Det beskrivs som svårnedbrytbart och miljöfarligt. Det är viktigt att undersöka vad som ligger bakom att förhöjda halter av detta ämne uppmäts så långt efter det att förbudet infördes. i har påbörjat en undersökning om vad som ligger bakom detta. Klordan är ett av de tolv ämnen som omfattas av (FN:s miljöprogram) arbete avseende persistenta organiska miljögifter (POP:s). Genom att aktivt deltar i detta arbete kan användningen av klordan kraftigt begränsas på global nivå. Klordan omfattas även av det regionala POP:s-protokollet inom om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP) som precis har förhandlats fram och som kommer att skrivas under på den alleuropeiska ministerkonferensen . Protokollet innebär ett förbud mot användning och tillverkning av klordan i , och .
frs · GL12779 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig, kulturministern och miljöministern om regeringen avser verka för att vägplanen i skrinläggs. Frågorna till kulturministern och miljöministern har överlämnats till mig för besvarande. Som mycket riktigt påpekar har i den nationella väghållningsplanen föreslagit att medel avsätts för på aktuell sträcka. efterlyser i stället satsningar på järnvägen i området. Enligt förslag till stomnätsplan är godsstråket genom Bergslagen ett av de högst prioriterade stråken, exempelvis skall järnvägen mellan och byggas ut till dubbelspår med start . Syftet är bl.a. att möjliggöra pendeltågstrafik på sträckan. tar också upp de stora natur- och kulturmiljövärden i området vid och . Såväl som har i sina remissvar till påtalat dessa värden. Regeringen skall fatta beslut om den nationella väghållningsplanen och stomnätsplanen. Jag har ingen önskan att föregripa innehållet i dessa beslut.
frs · GL1278 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen bedömer att det kan vara möjligt att presentera nationalräkenskaper för där man redovisar kostnaderna för miljöskador som en minuspost. menar att eftersom den konventionella nationalekonomin betraktar miljöförstörelsen som en extern effekt, har kostnaderna för miljöförstörelsen inte fått påverka våra nationalräkenskaper. Min uppfattning är att orsaken snarare är informationsproblem. Eftersom externa effekter generellt sett inte har något marknadspris, kan man inte på ett enkelt sätt samla in statistik över deras värde. I stället krävs ett omfattande värderingsarbete för att försöka uppskatta det monetära värdet av olika typer av miljöproblem. Viktigare än den rent bokföringsmässiga hanteringen av miljöproblem är emellertid hur dessa generellt sett bör hanteras för att lösas på bästa sätt. Nationalekonomin har uppmärksammat att det finns varor och tjänster i en ekonomi som det inte automatiskt kostar något att utnyttja, s.k. externa effekter. Många miljöresurser är av sådan karaktär och det finns därför en risk att dessa överutnyttjas. För att undvika en misshushållning med miljöresurserna bör därför staten t.ex. lägga skatt på olika utsläpp för att ge dem ett lämpligt pris. är ett föregångsland när det gäller att använda miljöskatter och -avgifter och är t.ex. ett av få länder som tillämpar en koldioxidskatt. Att kunna bilda sig en uppfattning av hur produktionen i vårt land påverkar miljön och våra naturresurser är naturligtvis mycket viktigt. Därför har det pågått ett arbete i med att utveckla miljöräkenskaper. Utvecklingsarbetet består av flera delar, där har ansvaret för utvecklingen av monetära räkenskaper, dvs. räkenskaper där bl.a. kostnaderna för miljöskador tas med. Det är ett stort och svårt arbete eftersom man måste försöka värdera i kronor olika typer av miljöpåverkan och naturresurser. har svenska miljöräkenskaper för svavel och kväve genomförts, men det återstår mycket utvecklingsarbete innan några fullständiga miljöräkenskaper kan presenteras. Därför kan jag inte precisera någon tidpunkt när det kommer att vara möjligt att presentera mer kompletta miljöräkenskaper för . Räkenskaperna kommer gradvis att förbättras och kompletteras allteftersom utvecklingsarbetet fortskrider. Man bör dock komma ihåg att miljöräkenskaperna alltid kommer att vara ett komplement snarare än ett substitut till de konventionella nationalräkenskaperna. De stora informations- och metodproblem som finns när det gäller att skapa monetära miljöräkenskaper medför att dessa sannolikt aldrig kommer att kunna bli fullständiga i den mening att alla miljöeffekter har identifierats och värderats på ett korrekt sätt. Regeringen anser att det är värdefullt att arbetet med att utveckla miljöräkenskaper utförs. Det är ett viktigt led i att föra mot ekologisk hållbarhet eftersom miljöräkenskaperna ger värdefull information om i vilken grad går mot ekologisk hållbarhet, och var problemområdena finns.
frs · GL12781 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att märkningen av burägg förbättras så att konsumenterna vid köp av ägg skall kunna göra medvetna val. Till att börja med vill jag framhålla att jag delar uppfattning att det är viktigt att märkning av livsmedel sker på ett sådant sätt att konsumenterna ges korrekt och lättöverskådlig information, så att de kan göra medvetna val utifrån sina egna preferenser. Genom det enhetliga EU-systemet med särskilda märkningskriterier begränsas möjligheterna att märka äggen med irrelevant och vilseledande information. Uppföljning och kontroll av hur äggen märks sker av . Vilseledande marknadsföring granskas av och . KO har använt marknadsföringslagen för att få till stånd förbättringar när det gäller marknadsföring av ägg, och har med berörda företag kommit överens om att de aktuella kartongerna skall dras tillbaka. De kartonger som finns kvar i vissa butiker härrör från de kvarvarande lagren av gamla kartonger, men kommer undan för undan att ersättas av de nya kartongerna. Märkning av burägg hänger naturligtvis samman med frågor kring djurskydd och djurhälsa. Jag behöver inte påminna om att aktivt driver dessa frågor inom EU. Ett bevis på att våra ansträngningar lönar sig är att det i rådet pågår diskussioner om hur förhållandena för värphöns kan förbättras. Det är glädjande att se att utvecklingen går mot strängare krav på djurskydd och djurhälsa. Även i förvaltningskommittén för ägg och fågelkött förs i kontinuerliga diskussioner kring gällande märkningsregler. använder också detta forum aktivt för att regelverket utformas på ett sådant sätt att större hänsyn tas till såväl konsument- som djurskyddsaspekter. Arbetet måste emellertid även bedrivas på hemmaplan. Regeringen har därför avsatt för att användas för att informera konsumenter om olika former av äggproduktion. Projektet pågår och kommer att fortgå och en bit in i 1999. Bidrag har främst utgått till konsumentorganisationer och föreningar som sysslar med djurskyddsfrågor. Jag vill understryka att regeringen tar frågan på största allvar och verkar aktivt både inom EU och nationellt för att förbättra konsumenternas möjligheter att göra medvetna val ute i butikerna.
frs · GL12782 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att samråd om skäktningen sker med veterinärer, neurologer och djurskyddsorganisationer inför de utvärderingar som skall göra i samband med religiös slakt. har även frågat mig om jag i och med detta uppdrag avser att frångå 13 och 14§§ djurskyddslagen och låta religiösa grupper slakta djur utan föregående bedövning genom skäktning i . Eftersom innehållet i frågorna sammanfaller har jag valt att besvara dessa i ett sammanhang. Av regeringens beslut den 14maj 1998 om ändring av regleringsbrev framgår att utvärderingen särskilt skall ske i samråd med Judiska , Islamiska kulturcenterunionen i , Förenade islamiska församlingar i , muslimska förbund, i , Dialoggruppen och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). skall också vid utvärderingen beakta nationell och internationell forskning på området. Jag förutsätter att i detta arbete inhämtar synpunkter från den expertis som krävs för att verket skall kunna genomföra sitt uppdrag. Uppdraget syftar till att göra en utvärdering av olika religiösa slaktmetoder för att finna en religiös slaktmetod som inte strider mot svenska bestämmelser om skydd av djur vid slakt. Avsikten med uppdraget är att utreda om det finns slaktmetoder som kan godkännas av de parter vars utövande av religion bl.a. förutsätter tillämpning av religiös slakt som de är förenliga med djurskyddslagens bestämmelser.
frs · GL12786 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förbättra våra barns och ungdomars psykiska hälsa. har i en nyligen presenterad rapport angett att antalet självmord bland ungdomar i åldern har fördubblats . Uppgifterna som ligger till grund för detta påstående kan ifrågasättas eftersom de endast baseras på två lösryckta år, nämligen och . Skillnaden mellan de två jämförda åren visar sig snarare bero på slumpen än på en negativ utvecklingstrend. Utvecklingen av antalet självmord har i själva verket minskat i samtliga åldersgrupper . Epidemiologisk centrum (EpC) har noga följt utvecklingen av antal för självmord genom det s.k. dödsorsaksregistret. Enligt EpC:s register var det ca 1250 personer som begick självmord , vilket är den lägsta siffran . Däremot har flera rapporter beskrivit att barns och ungdomars psykiska hälsa oroar och att alltfler söker barn- och ungdomspsykiatrisk vård. har jag mottagit två betänkanden som berör barns och ungdomars psykiska hälsa. överlämnade sitt betänkande Det gäller livet (SOU 1998:31). Kommittén har haft till uppgift att bl.a. redogöra för problemens omfattning samt att föreslå åtgärder till förebyggande insatser och förbättrat samarbete mellan olika samhällsinstanser. I betänkandet presenteras en rad förslag till hur vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem kan förbättras. betänkande remissbehandlas och regeringen avser att underställa en proposition /våren . (S1995:14) avrapporterade sitt första delbetänkande. Rapporten innehåller ett antal prioriterade områden där kommittén särskilt kommer att fördjupa sitt fortsatta arbete. Ett av dessa områden är psykisk ohälsa. Kommittén har även prioriterat gruppen barn och ungdomar som en viktig målgrupp för folkhälsoarbetet. Dessutom har alltmer lyft fram barns och ungdomars levnadsvanor. arbetar inom ramen för sitt främjandeprojekt med att rikta särskild uppmärksamhet på barns och ungdomars levnadsvanor och hälsa. Regeringen avser dessutom att för presentera ett antal förslag till följd av betänkande, Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116). Kommittén har haft i uppdrag att göra en bred översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sig till bestämmelser. Propositionen kommer att innehålla en strategi för hur FN:s konvention om barns rättigheter skall förverkligas i . Sammanfattningsvis vill jag framhålla att regeringen på ett flertal områden arbetar för att våra barn skall må bra, både psykiskt och fysiskt, och att barnens bästa skall komma i främsta rummet. De ovan nämnda rapporterna bereds inom Reringskansliet och regeringen avser därför att återkomma med konkreta åtgärdsförslag.
frs · GL12787 · 1997-12-31 00:00:00 — och har ställt frågor till mig rörande uppgifter i medierna om Västeuropeiska unionens (VEU) planerade underrättelsetjänst. Inför i den 14november 1995 utarbetades ett gemensamt dokument om europeisk säkerhet. Dokumentet behandlar bl.a. det som vi i kallar för det "vidgade säkerhetsbegreppet", vilket omfattar kriser och påfrestningar på samhällen som inte härrör från traditionella militära hot. I dokumentet sägs att miljökatastrofer, terrorism, organiserad brottslighet och narkotikahandel jämte stora flyktingströmmar och illegal migration utgör säkerhetsproblem som är civila (icke-militära) till sin natur. Försvarsberedningen kom till en liknande slutsats i sin säkerhetspolitiska rapport vari bl.a. omnämns risken för akuta påfrestningar på olika samhällssystem i mottagarländerna till följd av flykting- och migrationsrörelser av mycket stor omfattning. Det framgår av VEU:s dokument att dessa frågor inte primärt är VEU:s sak att befatta sig med. Min åsikt är att VEU skall syssla med sin huvuduppgift, dvs. det som ligger på det fredsbevarande området i vid mening. Vad gäller inrättandet av en underrättelsefunktion i VEU är detta en helt annan fråga. VEU har en underrättelseenhet bestående av sex personer. Dess uppgift är att på basis av material från VEU-länderna bevaka krisområden bl.a. för att kunna ta fram underlag inför en fredsbevarande VEU-insats. Syftet med denna funktion är således att öka förutsättningarna för att på ett framgångsrikt sätt kunna genomföra en fredsbevarande insats och ytterst att säkerheten för de personer som deltar i en insats blir så god som möjligt. Påståendet att skulle bedriva registrering av invandrare är helt gripet ur luften.
frs · GL12789 · 1997-12-31 00:00:00 — anser att den minskade omfattningen av praon i tyder på en allvarlig utveckling och har därvid frågat mig om jag är beredd att medverka till att praon i våra skolor utökas. har redovisat ett regeringsuppdrag, som innebar att analysera konsekvenserna av att den nationella regleringen av den praktiska arbetslivsorienteringen (prao) avskaffats i samband med införandet av en ny läroplan för . I sin rapport konstaterar att man vid ungefär hälften av landets grundskolor minskat omfattningen av prao i förhållande till tidigare, att storleken av neddragningarna varierar , samt att prao ersatts av verksamhet som är mer teoretisk till sin karaktär. pekar i rapporten på risken att den ökade variationen mellan skolor kan få konsekvenser för möjligheten att erbjuda alla elever en likvärdig utbildning. Vidare kan en minskad omfattning av prao leda till sämre underlag både för elevernas framtida studie- och yrkesval som för möjligheterna att integrera deras individuella arbetslivserfarenheter i skolans undervisning. Mot bakgrund av uppgifterna i delar jag uppfattning att detta är en allvarlig utveckling. På flera ställen i läroplan betonas skolans ansvar för samverkan med arbetslivet och elevernas kontakt med samhället utanför skolan. I utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112) påpekade regeringen också att den praktiska arbetslivsorienteringen är en väsentlig och värdefull del av verksamhet. Regeringen har i det tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan, som presenterades i samband med vårpropositionen, uttryckt uppfattningen att alla elever i bör få möjligheter till praktisk arbetslivsorientering och att det bör vara ett gemensamt åtagande för skolan och arbetslivet att utforma praoplatser av bra kvalitet. I den avlämnade propositionen om gymnasieskolans utveckling (prop. 1997/98:169) aviserade regeringen att en särskild grupp, där arbetsmarknadens parter också ingår, skall få i uppdrag att utreda samarbetet mellan skola och arbetsliv. I denna arbetsgrupp skall frågan om prao i också behandlas.
frs · GL1279 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att se till att får, som han uttrycker det, "sina" medel, av de regeringen avser omfördela, för att man i länet skall kunna genomföra viktiga regionala projekt. Bakgrunden till frågan är att regeringen, för att säkra att konjunkturuppgången kommer hela landet till del, avser att öka aktiviteten inom regional- och näringspolitiken genom särskilda åtgärder inom en ram på . Regeringen har lämnat förslag till härom. Arbetsmarknads- och finansutskotten har diskuterat finansieringen av dessa åtgärder. Den lösning som vi arbetat fram i nära kontakt med utskotten, innebär att länsstyrelserna kan fortsätta besluta om regionalpolitiska åtgärder i samma omfattning som budgeten förutsätter. Utöver detta kommer således regeringens nya program på totalt . I Närings- och arbetar vi just nu fram förslag till åtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning. Jag bedömer att vi skall kunna presentera offensiva projekt för som skall öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Den geografiska fördelningen av resurserna som till stor del kommer att styras av åtgärdernas innehåll och ekonomiska tillväxtpotential skall också bestämmas med hänsyn till olika regioners regionalpolitiska situation. Det är bra att vi nått en uppgörelse med om att säkra en ökad ram för regionalpolitiken med . Övriga partier som annars talar sig varma för fler jobb och ökad regional rättvisa borde kunna ställa upp helhjärtat på denna insats.
frs · GL12790 · 1997-12-31 00:00:00 — Elisebeht har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att ta reda på om verksamheter som innefattar tatuering och kroppssmyckning behöver regleras. Elisebeht pekar bl.a. på den risk som finns för allergiska reaktioner, infektioner och blodsmitta. har i allmänna råd (1995:3) redovisat riktlinjer för s.k. yrkesmässig hygienisk behandling, bl.a. tatuering och håltagning. Det är kommunerna som ansvarar för tillsynen över verksamheterna. Den som avser att driva en verksamhet för hygienisk behandling måste enligt hälsoskyddslagen göra en anmälan om detta till kommunen. I första hand skall kommunerna i sin tillsyn använda råd och anvisningar. Följs inte dessa får kommunen med stöd av hälsoskyddslagen meddela de förelägganden och förbud som behövs, eventuellt förenat med vite. har följt upp kommunernas tillsynsverksamhet vad gäller lokaler för tatuering och håltagning. Det framkom att kommunerna hade bedrivit en förhållandevis omfattande tillsynsverksamhet och att hygieniska brister var mindre vanliga. Uppföljningen visade också att verksamheterna i de flesta fall bedrivs på ett sådant sätt att risken för infektion vid tatuering eller håltagning är liten. har för avsikt att även fortsättningsvis följa utvecklingen vad gäller hälsorisker i samband med tatuering och kroppssmyckning. Jag anser att det är angeläget att denna fråga följs på ett omsorgsfullt sätt, men finner det inte vara nödvändigt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL12791 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder så att följer när det gäller demenssjuka. Bakgrunden till frågan är att genomfört en kartläggning där man studerat och vilken betydelse de har för personer med demens. för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet antogs enhälligt av . I utvärderar de åtgärder som vidtas för att förverkliga standardreglerna. I uppföljningsarbetet prioriteras olika områden år . Med stöd av bidrag från Allmänna arvsfonden informerar handikapporganisationer om och medverkar bl.a. till att göra kommunala handlingsprogram utifrån reglerna. Det är bra att också har genomfört en egen kartläggning. Regeringen beslutade den 5mars 1998 att utarbeta en nationell handlingsplan för handikappområdet. är utgångspunkt för handlingsplanen. I arbetet med handlingsplanen kommer och andra handikapporganisationer att få möjlighet att lämna synpunkter. Inom olika samhällsområden kommer förhållandena att redovisas samt mål eller inriktning att fastställas. Ett förslag till nationell handlingsplan skall redovisas för regeringen och senare föreläggas . Det pågår alltså en rad aktiviteter i syfte att utvärdera och vidta åtgärder för att följa dem. I det arbetet ingår att uppmärksamma situationen för personer med demens liksom för personer med andra funktionshinder. Behoven hos personer med demens uppmärksammas även i den nationella handlingsplan för äldrepolitiken som regeringen överlämnade till den 6april 1998. Regeringens förslag innebär bl.a. att äldreomsorgen kan få mer personal, fler platser och bättre standard i äldreboenden, bättre stöd till anhöriga samt en rad andra insatser som ger högre kvalitet i äldreomsorgen.
frs · GL12792 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om att socialisera skogsmark. Jag har i ett tal uttalat mig om min syn på hur den borgerliga regeringen hanterade en specifik fråga i samband med bildandet och senare privatiseringen av , nämligen att bolagets skogsinnehav blev för stort. Detta har nackdelar såväl för staten som för bolaget. Min syn är att det vore bra för bolaget om skogsinnehavet minskade och bra för staten om viss del av den mark som finns i i stället fanns i statlig ägo. Jag avser att ta upp en dialog med bolaget om denna fråga. Beroende på bl.a. utfallet av denna dialog kan det senare bli aktuellt att förelägga ett förslag i frågan.