ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12767 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när volymmålet i arbetsmarknadspolitiken skall tas bort. Enligt är den största orsaken till att personalen inte hinner med sina egentliga arbetsuppgifter det s.k. volymmålet. påstår vidare i sin fråga att arbetsförmedlingspersonalen i stället för att förmedla riktiga jobb måste syssla med allehanda håll-i-gång-kurser för att hålla nere arbetslöshetsstatistiken. Inledningsvis vill jag påminna om att det var den förra borgerliga regeringen som införde det s.k. volymmålet /93 och fanns nästan 100000 personer i arbetsmarknadsutbildning. Det var också då som kritiken mot "meningslösa" arbetsmarknadsutbildningar var som kraftigast och den utvärdering som gjordes visade bl.a. att arbetsmarknadsutbildningarna i viss utsträckning användes för att arbetslösa skulle kvalificeras för en ny ersättningsperiod. Under den djupa lågkonjunktur som befunnit sig i under stora delar av har det varit nödvändigt att ha en hög volym på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna så att de arbetslösa har den kompetens och erfarenhet som krävs för att de skall kunna ta de jobb som blir lediga och för att förhindra att arbetslösa permanent slås ut från arbetsmarknaden. Det är vad vi i kallar för arbets- och kompetenslinjen och som också fått genomslag i de sysselsättningsriktlinjer för EU som antogs vid toppmötet i . Kvaliteten på arbetsmarknadsutbildningen får dock aldrig urholkas så att det främst blir meningslösa håll-i-gång-kurser så som situationen var på väg att bli 1992/93. Här är jag helt överens med . har dock antalet personer i arbetsmarknadsutbildning minskat som kurserna fått en tydligare yrkesinriktning. I takt med att konjunkturen nu förbättrats har regeringen sänkt volymkravet för innevarande budgetår med 15000 personer. I praktiken innebär det sänkta volymkravet att antalet personer i praktikåtgärder minskar med i genomsnitt ca 35000 personer. Det är de 35000 praktikplatserna med de största undanträngningseffekterna som tas bort. kan ökade resurser satsas på yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar som kan motverka uppkomsten av inflationsdrivande flaskhalsar. Några meningslösa håll-i-gång-kurser som påstår är det inte och enligt AMS finns det inte någon brist på resurser till yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. I den försöksverksamhet som pågår i län har volymkravet ersatts med krav på ökad sysselsättning och lägre total arbetslöshet. På motsvarande sätt har regeringen i den regionalpolitiska propositionen föreslagit att volymkravet tas bort i , , och från den 1juli . Innan vi fått några erfarenheter från försöken i dessa län är jag inte beredd att slopa volymkravet. Däremot måste nivån på volymkravet och inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ständigt anpassas efter konjunkturutvecklingen. Jag delar uppfattning att arbetsförmedlingarna nu måste kunna ägna mer tid åt företagskontakter och platsförmedling. Den minskade arbetslösheten i kombination med det sänkta volymkravet och de extra personalresurser som AMV fått bör göra det möjligt för förmedlingspersonalen att öka sina företagskontakter och ägna mer tid åt platsförmedling.
frs · GL12768 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att garantera att de MG-sjuka får tillgång till sina livsviktiga mediciner nu och . Frågan är ställd med anledning av att läkemedelsföretaget har slutat att tillverka Neostigmin-tabletter vilket har skapat stora problem för ett antal MG-sjuka. Läkemedelslagen ger inte möjlighet för att neka ett företag att upphöra med tillverkning av ett läkemedel. De alternativ som står till buds för att ge patienterna tillgång till ett läkemedel som har tagits bort från marknaden är att läkemedlet tillverkas ex tempore (dvs. för en viss patient vid ett visst tillfälle) av eller att verket beviljar licens för försäljning av liknande produkt från annan tillverkare om den farmaceutiska dokumentationen är godtagbar. uppger att tillverkar kapslar som innehåller samma substans som Neostigmin. Enligt verket är dessa behandlingsmässigt likvärdiga med Neostigmin. I motsats till Neostigmin i tablettform finns kapslarna i tre styrkor vilket bör vara en fördel för patienterna. Styrkorna är bestämda med hänsyn till erfarenhet från tidigare förskrivning. Information om detta har gått ut till samtliga apotek, och neurologiska kliniker. uppger att man fick förhandsinformation från & om deras beslut beträffande Neostigmin för att kunna förbereda kommande ex tempore-produktion. Det har inte kommit till kännedom att användningen av kapslar skulle vara ett sämre alternativ än tabletter. En patient som tidigare önskat ta t.ex. halv tablett kan mycket väl ta bara en del av innehållet ur kapseln, om det är detta som upplevts som problem. Vidare uppger bolaget att, för den händelse den industriella tillverkningen av andra MG-mediciner skulle upphöra, man har beredskap för ex tempore-tillverkning inom den egna produktionsenheten enligt villkoren i avtalet mellan staten och om läkemedelsförsörjningen i . Enligt detta avtal skall bolaget alltid kunna tillhandahålla ett läkemedel som förskrivs genom egen produktion om kommersiell tillverkning saknas.
frs · GL1277 · 1997-12-31 00:00:00 — är av den uppfattningen att det råder en allvarlig resursbrist vid polismyndigheten i län. Han har därför frågat mig vad jag avser att göra för att ge polisen rimliga ekonomiska förutsättningar för att klara sin uppgift. Polisen har under en rad av år haft krav på sig att reformera och rationalisera verksamheten oavsett var i landet verksamheten bedrivits. har polisen ålagts att spara för att bidra till saneringen av statens finanser. har dock polisverksamheten undantagits från besparingar, till skillnad från många andra statliga verksamheter. budgetproposition har regeringen föreslagit att polisväsendet skall tilldelas ytterligare fördelade över . Av dessa medel kommer att tillföras . Detta innebär emellertid inte att regeringens krav på ett långtgående rationaliseringsarbete inom polisen har minskat. De nya resurserna skall användas för fortsatta reformer och moderniseringar, bl.a. genom omfattande IT-satsningar. De nya medlen säkerställer också anställningen av 400 polisaspiranter som slutför sin utbildning . Aspiranterna kommer att utgöra ett viktigt resurstillskott, framför allt genom att de möjliggör en förstärkning av närpolisverksamheten. Investeringar i teknik och kompetens är en förutsättning för en stor del av de rationaliseringar som RRV föreslår i sin rapport för ett effektivare resursutnyttjande. Regeringen kommer genom återrapporteringskrav och på annat sätt att följa upp hur de nu tillskjutna medlen används. För polismyndigheten i län kan det konstateras ett prognosticerat underskott på vid utgången av 1997. Beloppet utgör 1,av anslagsramen. Ekonomin har försämrats , bl.a. till följd av ökade kostnader för det förhandlade löneavtalet. Av en långtidsprognos, omfattande , framgår att underskottet i ekonomin beräknas ha krympt till 3 miljoner vid utgången av 1998 och till 2 miljoner vid utgången av 1999. beräknas ekonomin åter vara i balans. Den 1oktober 1997 fanns det totalt 446 poliser anställda vid polismyndigheten i län. Antalet civilanställda uppgick till ca 132. Som jämförelse kan nämnas att det den 1oktober 1996 fanns 463 poliser och 154 civilanställda vid polismyndigheten. Av de 400 aspiranter som blir klara med sin utbildning är fem stycken - som ingår i antalet anställda poliser ovan - anställda vid polismyndigheten i län och kommer att börja arbeta där . De effektivitetskrav som statsmakterna ställer på myndigheterna medför i vissa fall att personal måste sägas upp. Hur det skall ske, vilka personalkategorier som berörs och i vilken utsträckning rationaliseringarna gör uppsägningar nödvändiga, är i huvudsak frågor som myndigheterna själva har att bedöma. Av de 862 miljoner som tilldelas polisväsendet kommer en del att tillföras polismyndigheten i län. Hur stort beloppet blir avgör inte regeringen. Det fastställs i stället vid den budgetdialog som förs mellan och länspolismästaren.
frs · GL12770 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att uppfylla intentionerna i jämställdhetsarbetet i den högre utbildningen. Frågan är föranledd av en konferens som anordnar i om kvalitet och förbättringsarbete vid universitet och högskolor. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig kvalitetsfråga. Jag delar därför uppfattning att det bör vara en självklarhet att man på en av anordnad kvalitetskonferens tar upp denna fråga. Jag finner det egendomligt att så ej skett. Med tanke på de uppenbara missförhållanden som råder vid universitet och högskolor vad gäller jämställdheten är det inte tillräckligt att endast genom s.k. main streaming låta frågan ingå under andra teman. Jämställdheten borde även tas upp som en särskild punkt på programmet. Jag har dock inhämtat från att tre av de uppsatser som inlämnats till verket inför konferensen har en entydig jämställdhetsinriktning. Den ena rör den kvinnliga forskarskolan i . I den andra diskuteras resultatet från projektet (o)jämställda institutionsmiljöer. Den tredje har titeln . I övrigt finns det ett antal abstracts som handlar om alternativa undervisningsmetoder inom framför allt teknik och naturvetenskap, metoder som bl.a. syftar till att åstadkomma bättre studiemiljöer och förutsättningar för kvinnor inom dessa områden. Jag har också blivit upplyst om att har engagerat tre kvinnor och två män för plenarföreläsningarna vid konferensen. skall inom sitt verksamhetsområde främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Jag kommer att i fortsättningen noga följa arbete inom detta område.
frs · GL12771 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att den humanistiska forskningen blir väsentligt försvårad genom de nu beslutade förändringarna. Med aktuella förändringar avser frågeställaren forskarutbildningen samt frågor om högskolans organisation. Reformerna syftar till att stärka all forskning genom att dels effektivisera forskarutbildningen så att fler doktorander disputerar, dels stärka samverkan mellan forskning och grundutbildning. De nya reglerna för forskarutbildning kommer att stärka även den humanistiska forskningen. Bruttostudietiden för humanister är . Uttryckt med ett annat mått disputerar vid humanistisk fakultet ungefär var sextonde doktorand. Vid matematisk-naturvetenskaplig fakultet disputerar ungefär var åttonde doktorand . Enligt min uppfattning, som även delas av framstående forskare inom humaniora, är det diskutabelt att påstå att det är svårare för humanister än för t.ex. naturvetare att disputera efter 48 månaders studier. Något absolut mått på vad en forskare skall behärska av faktakunskaper och vetenskaplig metodik finns lika litet i humaniora som inom andra fakultetsområden. Att arbeta deltid som gymnasielärare och kombinera detta med forskning kan även enligt min uppfattning medföra ömsesidigt berikande. Det finns heller inget i reglerna som hindrar detta. Den som t.ex. bedriver forskarutbildning på halvtid har möjlighet till studiefinansiering . Regeländringen för forskarutbildning innebär i sak en precisering av den reform som beslutade 1969. Om någon anser sig fått sin akademiska bana spolierad genom denna förändring bör ansvaret läggas på dem som eftersatt reglerna genom att vidlyftigt anta fler doktorander än vad man haft resurser för. Rättvisefrågan inom forskarutbildningen berör enligt min uppfattning de doktorander som aldrig fått en reell chans att disputera. doktorandstudier har av humanister eller samhällsvetare utan studiefinansiering disputerat. Av de samhällsvetare som antogs till forskarutbildning läsaret l980/81 hade disputerat fram t.o.m. . Regeringen har också beslutat om särskilda övergångsregler för antagna aktiva doktorander. Dessa regler förhindrar att dessa doktorander drabbas av de förändrade reglerna. Övergångsbestämmelserna gäller fram t.o.m. . en påminnelse om några sakförhållanden. Sedan jag tillträdde som utbildningsminister har anslaget till de humanistiska fakulteterna ökat . De humanistiska fakulteterna på de fem universitet där de finns har därmed behållit en relativ andel på cirka en sjättedel av det samlade fakultetsanslaget. beslutade om en särskild satsning på för att underlätta för doktorander som är i slutfasen av utbildningen. Vidare har med samma syfte anslagit för doktorander inom humaniora. Inrättandet av nya högskolor på , på och i kommer enligt min mening att bidra till den humanistiska forskningens utveckling. Ett intressant projekt är t.ex. uppbyggandet av ett samtidshistoriskt institut vid . I övrigt avser jag att noga följa genomförandet av de aktuella reformerna.
frs · GL12772 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra studenters rättssäkerhet. har tagit upp ett fall om information från avseende studenternas möjligheter att läsa vidare efter att ha genomgått viss utbildning vid högskolan. Självfallet är det viktigt att universitet och högskolor ger studenterna adekvat information. Jag har inhämtat att i egenskap av tillsynsmyndighet har utrett fallet. Verket har inget att erinra mot högskolans agerande. avser att följa upp ärendet . Självfallet månar jag om studenternas rättssäkerhet. En fråga om rättssäkerhet för studenterna är hur tillsynen av den verksamhet som bedrivs vid olika läroanstalter är utformad. är en central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman och vissa enskilda utbildningsanordnare. Verket har som uppgift att bl.a. ha tillsyn över verksamheten vid nämnda läroanstalter och att stödja och främja arbetet vid universitet och högskolor med att förbättra verksamhetens kvalitet. I svensk utbildningspolitik har det alltid varit självklart att högre utbildning som huvudprincip skall bedrivas i offentlig regi. I länder där utbildningssystemet omfattar ett större antal högskolor med enskild huvudman, exempelvis och , har man emellertid valt att använda ett system med ackrediteringsinstitut. Med tanke på den centrala roll som har, är ett sådant system inte nödvändigt eller ens önskvärt i . En annan fråga om rättssäkerhet är möjligheten för studenterna att överklaga ett lärosätes beslut. Enligt bestämmelser i högskolelagen och högskoleförordningen kan en student överklaga olika slag av beslut som fattas av universitet och högskolor. För att ytterligare stärka rättssäkerheten i denna del avser jag att föreslå regeringen att studenterna får möjlighet att överklaga ett lärosätes beslut om att inte medge undantag från behörighetsvillkor vid antagning till grundläggande högskoleutbildning. Studenternas ställning i utbildningsväsendet är av stor betydelse för deras rättssäkerhet. Denna har stärkts. Ett exempel på detta är att studenterna har fler representanter i högskolornas styrelser . Studenternas engagemang i och inflytande över högskolans verksamhet är vidare av stor betydelse för kvaliteten i utbildningen. arbetar en av mig tillsatt arbetsgrupp med att se över studenternas inflytande i högskolan. Arbetsgruppen kommer att presentera resultatet av sitt arbete i en rapport .
frs · GL12773 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för en eliminering av kravet på dubbel straffbarhet när det gäller sexuella övergrepp mot barn. Självklart måste allvarliga sexuella övergrepp mot barn som sker utomlands kunna bestraffas i . Det krav på dubbel straffbarhet som, med undantag för grov våldtäkt, gäller för sexualbrotten innebär normalt sett inte något hinder mot detta, eftersom sådana övergrepp är straffbara i de allra flesta länder. Lagstiftningens innehåll och utformning kan emellertid variera och enligt min mening finns det därför anledning att titta på om kravet på dubbel straffbarhet bör inskränkas i något avseende när det gäller denna typ av brott. I direktiven till den parlamentariska sexualbrottsutredning som kommer att beslutas ingår därför bl.a. att kommittén skall undersöka om kravet på dubbel straffbarhet hindrar en effektiv lagföring för sexualbrott mot barn, köp av sexuella tjänster av barn och handel med barn som begåtts utanför . Om det visar sig att så är fallet skall kommittén föreslå förändringar i lagstiftningen och vilka avgränsningar som bör gälla för ett eventuellt undantag. Tilläggas kan att frågan också har uppmärksammats inom EU. De länder som kräver dubbel straffbarhet har åtagit sig att granska sin lagstiftning för att säkerställa att detta krav inte utgör hinder för effektiva åtgärder mot egna medborgare och personer som vistas i landet och som misstänks för att sexuellt utnyttja barn eller att bedriva handel med barn i syfte att utnyttja dem sexuellt.
frs · GL12774 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att låta utreda vad den nya anhopningen av ärenden hos kronofogden beror på. Frågan tar sikte på mål om indrivning av studiemedelsavgifter och underhållsstöd. Det är riktigt att antalet indrivningsfall hos kronofogdemyndigheterna som rör underhållsstöd har ökat. Statsrådet besvarade en fråga som delvis berörde detta. Av svaret framgick bl.a. att det inom pågår en översyn av underhållsstödssystemet. En särskild arbetsgrupp arbetar med att analysera regler och ekonomiskt utfall för det nya systemet. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen för ta ställning till behov av förändringar i systemet för underhållsstöd. Vad gäller studiemedelsavgifter överlämnas den helt övervägande delen av de obetalda avgifterna till kronofogdemyndigheten för indrivning . hade fram till den 1april drygt 51000 mål kommit in. Trots detta stannade antalet på drygt 55000 mål. Fram till den 1april hade drygt 54000 mål kommit in. En viss ökning jämfört med alltså. Enligt vad jag har inhämtat från är emellertid ökningen inte större än att den motsvaras av den ökning som ägt rum av det totala antalet återbetalningsskyldiga. Den ger därför inte anledning till någon särskild utredning om orsaken.
frs · GL12775 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att se över hur den nya socialtjänstlagen tillämpas i landets kommuner med avseende på vårdbidrag som inkomst. Bakgrunden till frågan är att fått signaler om att den nya socialtjänstlagen ställer till problem för funktionshindrade och deras familjer vid bedömning av rätten till ekonomiskt bistånd. Vårdbidrag kan enligt lagen om allmän försäkring (AFL) ges till en förälder för vård av hemmavarande barn som inte fyllt om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller något annat funktionshinder behöver särskild tillsyn och vård . Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Fr.o.m. är det även möjligt att få vårdbidrag enbart för merkostnader. Vårdbidrag ges alltefter tillsyns- och vårdbehovets omfattning samt merkostnadernas storlek som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till basbeloppet. I vissa fall kan ersättning för merkostnader utöver helt vårdbidrag betalas ut. Ersättningen för merkostnader är skattefri medan vårdbidraget i övrigt är skattepliktigt och pensionsgrundande. I tidigare allmänna råd om socialbidrag sades att merkostnadsdelen i vårdbidraget inte skall räknas som inkomst och alltså inte reducera socialbidraget. Som inkomst räknas dock den del av vårdbidraget som är ersättning för tillsyn och vård. Denna ersättning kan innebära att socialbidraget minskas. Mitt intryck är att flertalet kommuner fortfarande följer de allmänna råden i denna del. Några kommuner är mer generösa med motiveringen att familjerna ändå har stora utgifter till följd av barnens funktionshinder, medan andra räknar hela vårdbidraget som inkomst och i stället ersätter de kostnader familjerna har till följd av barnens funktionshinder. Ändringarna i socialtjänstlagen påverkar inte hur vårdbidrag bedöms i förhållande till socialbidrag. allmänna råd från upphävdes i och med lagändringen och nya allmänna råd utarbetas . Jag är medveten om att det ställs stora krav på föräldrar till barn med funktionshinder och att familjerna behöver stöd. En utsatt ekonomisk situation gör det svårare att ge barnen goda uppväxtvillkor. allmänna råd kan dock, enligt min mening, ge kommunerna den vägledning som behövs när det gäller hur vårdbidrag påverkar beräkningen av socialbidrag. Jag planerar därför inte någon översyn av hur socialtjänstlagen tillämpas för familjer som har vårdbidrag.
frs · GL12776 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att se över tillämpningen av socialtjänstlagen vad gäller åldersgruppen . Frågan gäller om studenter i denna åldersgrupp har rätt till ekonomiskt bistånd i de fall de inte kan försörja sig på annat sätt under sommarferierna. För studerande som har svårigheter att få ett feriearbete och där föräldrarnas försörjningsskyldighet enligt har upphört gäller samma grundprinciper för rätten till socialbidrag som för andra arbetslösa. Förutsättningen för rätten till bistånd enligt 6§ socialtjänstlagen är bl.a. att den hjälpbehövandes behov inte kan tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom inkomst av arbete. Den enskilde är därför skyldig att söka arbete enligt socialnämndens anvisningar och att godta anvisat arbete eller arbetsmarknadsåtgärd om det är lämpligt. Många kommuner ställer också krav på att studenterna skall ha sökt arbete före sommaruppehållet. I ett avseende innebär de ändrade bestämmelserna i socialtjänstlagen en förändring för ungdomar . Kommunen ges med de nya reglerna rätt att begära att arbetslösa ungdomar som uppbär socialbidrag skall delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som utvecklar den enskildes möjlighet att försörja sig själv. Detta åtgärdssystem omfattar även studerande ungdomar som tillfälligtvis kan bli socialbidragsberoende under ferierna på grund av arbetslöshet. Kommunerna har också fr.o.m. möjlighet att efter överenskommelse med regeringen införa ett system med s.k. utvecklingsgaranti för arbetslösa ungdomar mellan . I korthet innebär detta att kommunen åtar sig ett särskilt ansvar att erbjuda ungdomar mellan som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. De flesta ungdomar som deltar får en utvecklingsersättning som motsvarar minst vad som skulle ha lämnats i socialbidrag eller arbetslöshetsersättning. Syftet med de nya åtgärderna är att ge arbetslösa ungdomar ökade möjligheter till arbete eller kompetensutveckling. De tillförsäkras ett ekonomiskt stöd i form av utvecklingsersättning eller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen på samma villkor som gäller för andra biståndssökande. Jag bedömer därför inte att det finns anledning att se över tillämpningen av socialtjänstlagen för ungdomar i åldersgruppen men jag kommer givetvis att noga följa utvecklingen och resultatet av ungdomssatsningen.