ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12651 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att användningen av bekämpningsmedel skall minska. Användningen av bekämpningsmedel har successivt minskat fram med ca65%. har den dock ökat något. Användningen av enskilda bekämpningsmedel kan variera över tiden. Användningen av glyfosat har som anger ökat . har spannmålsodlingen ökat i omfattning i och arealer som lagts i omställning har åter tagits i bruk. Användningen av glyfosat för totalbekämpning kan därför ha ökat när gräsbevuxna arealer åter tagits in i växtföljden. En annan orsak är den ökade odlingen av höst- eller vinterbevuxen mark, s.k. grön mark, samt krav på bevuxen träda. Krav som har tillkommit för att minska utlakningen av växtnäringsämnen. När växtligheten på dessa arealer skall bearbetas inför sådd kan lantbrukaren välja att använda glyfosat. Görs detta i stället mekaniskt via upprepad jordbearbetning medför detta en ökad risk för mineralisering och därtill hörande kväveläckage. har beslutat om ett tredje åtgärdsprogram för bekämpningsmedel inom jordbruk och trädgårdsnäring . Programmets mål är att ytterligare minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel. Det nya programmet innehåller ett flertal delmål som omfattar bekämpningsmedlens egenskaper samt exponering av den yttre miljön, arbetsmiljön och livsmedlen. Vidare finns delmål för att reducera mängden använda bekämpningsmedel samt för hur bekämpningen skall utföras. Ett delmål är att användningen av bekämpningsmedel skall vara högst av den genomsnittligt försålda mängden , dvs. Kemikalieinspektionen utarbetar ett riskindex vilket skall ligga till grund för ytterligare ett delmål. Indexet skall beskriva de risker som är förknippade med användningen av bekämpningsmedel och hur dessa risker utvecklas över tiden. Att arbeta med flera delmål ger en ökad bredd i arbetet och en effektivare måluppfyllelse än tidigare program. Programmets mål skall uppnås med en bredd av åtgärder. Åtgärderna är sådana som en fortsatt restriktiv bedömning vid godkännande av bekämpningsmedel, information och utbildningsverksamhet samt försöks- och utvecklingsverksamhet. Vidare ingår styrmedel som skatt på bekämpningsmedel och miljöersättningsprogrammet för jordbruket. Det är viktigt att arbeta med olika slags åtgärder för att nå målet om minskade hälso- och miljörisker. Åtgärderna tar fasta på såväl en reducerad användning som en säkrare hantering av bekämpningsmedel.
frs · GL12652 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas i på grund av de danska och andra upptäckter som enligt visar att Roundup kan ge upphov till kromosomskador. Kemikalieinspektionen har gjort en översiktlig genomgång av de nya genotoxstudier som redovisats för glyfosat, som är den verksamma substansen i Roundup. Slutsatsen av denna genomgång är enligt Kemikalieinspektionen att det inte finns någon anledning att ändra synen på glyfosats genotoxicitet. Allmänt gäller att om bedömningen av glyfosats miljö- och hälsoeffekter förändras, ankommer det på Kemikalieinspektionen att dra slutsatser av detta vid prövningen enligt förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel av medel som innehåller glyfosat. Därtill får beslut om godkännande enligt 10§ samma förordning, återkallas om sådana ändrade förhållanden inträder att bekämpningsmedlet inte längre bör vara godkänt.
frs · GL12653 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vidtagit åtgärder för att klarlägga att hjälpmedelsbegreppet även omfattar sexuella hjälpmedel. Sjukvårdshuvudmännen har enligt hälso- och sjukvårdslagen ansvar att tillhandahålla och finansiera hjälpmedel för den dagliga livsföringen samt hjälpmedel för vård och behandling. Det är inte möjligt att i detalj definiera och avgränsa olika hjälpmedelsgrupper. Av naturliga skäl är gränserna mellan dem i många fall flytande. Det finns inte någon i lag eller förordning fastställd förteckning över vilka produkter som skall räknas som hjälpmedel eller någon statlig myndighet som godkänner vad som är hjälpmedel. provar, bedömer och informerar om hjälpmedel som upphandlas centralt för landstingens och kommunernas behov. Provade produkter, som motsvarar ställda krav, förs upp på Förteckning över bra hjälpmedel. Sjukvårdshuvudmännen beslutar själva vilka hjälpmedel som skall tillhandahållas och gör ofta upp en egen hjälpmedelsförteckning som helt eller delvis överensstämmer med förteckning. Att ett hjälpmedel saknas på huvudmannens lokala förteckning hindrar inte att det kan köpas in och förskrivas vid sådana behov som inte kan tillgodoses med urvalet på förteckningen. gäller i flera landsting och kommuner att s.k. enkla hjälpmedel får anskaffas och bekostas av brukaren själv. Ofta gäller det hjälpmedel som kan användas för t.ex. hemmets skötsel, matlagning, personlig hygien, av- och påklädning samt hjälpmedel för att skriva, läsa eller förstora text. Det finns i och för sig inget som hindrar att s.k. sexualhjälpmedel tillhandahålls av sjukvårdshuvudmännen. Efter vad jag erfarit förekommer det dock sällan. Enligt många är det emellertid ett större problem att det saknas information och rådgivning om lämpliga hjälpmedel samt att det är svårt att få tag på de hjälpmedel man behöver. tycks postorderföretag och porrbutiker vara de enda distributionskanaler som är tillgängliga. Det finns också brister inom hälso- och sjukvården när det gäller att ge råd och information om hur skador och sjukdomar kan påverka sexuallivet och vad som kan göras för att underlätta situationen för den funktionshindrade och den eventuella partnern. Undantag förekommer naturligtvis, t.ex. på några rehabiliteringskliniker runt om i landet, vilka även har utställningar med sexualhjälpmedel. Min uppfattning är att sexualhjälpmedel i och för sig väl kan rymmas inom hjälpmedelsbegreppet. Det är också viktigt med ökade kunskaper och en mer öppen och positiv attityd inom hälso- och sjukvården till frågor som hör ihop med sexualitet och funktionshinder, så att personer med funktionshinder på ett naturligt sätt erbjuds information och rådgivning.
frs · GL12654 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har uppmärksammat behovet av förbättringar av vården för män med impotensproblem. Någon fullständig bild av hur många män som har impotensproblem kommer vi med största sannolikhet inte att få reda på, med anledning av att det är så många män som aldrig söker hjälp för dessa problem. Orsakerna till impotens är av flera slag. Som exempel kan nämnas att impotensproblem är vanligt hos diabetespatienter och det är mycket vanligt som biverkning efter behandling av prostatacancer. Potensen avtar även med stigande ålder. behandlas impotenspatienter inom flera olika specialiteter inom sjukvården. Avgörande för vem man kontaktar inom vården beror till stor del på orsaken till problemet. Många behandlas på urologmottagningar och där kan väntetiderna bli långa. Men många behandlas också inom andra områden, t.ex. kirurgavdelningar, diabetesmottagningar, rehabiliteringsavdelning eller inom öppenvården. Generellt sätt är det fler som söker för impotensproblem än tidigare, vilket är positivt med tanke på att det innebär att fler vågar tala om sina problem. En tydlig tendens är att det blir alltfler som söker för sina problem hos husläkaren och inom öppenvården. Många husläkare kan hjälpa impotenspatienterna eftersom det finns effektiva medicinska hjälpmedel att tillgå. Utvecklingen av nya medicinska hjälpmedel går framåt. Det finns nya effektiva hjälpmedel på marknaden i andra länder som vi med största sannolikhet kommer att få se i . Dessa hjälpmedel kommer att förhoppningsvis förenkla impotenspatienternas vardag som det kommer att underlätta allmänläkarens möjlighet att erbjuda adekvat stöd och hjälp. De medför troligen att flertalet impotenspatienter inte kommer att vara beroende av specialistmottagningarna i samma utsträckning och att de snabbare kan få hjälp än vad som är fallet .
frs · GL12655 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat utrikesministern om översättning av boken må ni berätta. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens informationsinsats om Förintelsen presenterades av statsminister vid partiledardebatt sedan en undersökning visat att en stor andel ungdomar har bristande kunskaper om Förintelsen under . En av delarna i informationsinsatsen är boken må ni berätta, som distribuerats i 550000 exemplar. Regeringens initiativ har följts upp av folkrörelser, bildningsförbund, organisationer, skolor och enskilda. Levande historia har därigenom rönt en mycket stor uppmärksamhet och det positiva gensvaret har överstigit all förväntan. Samtliga riksdagspartier har i stor enighet ställt sig bakom informationsinsatsen. Statsministern kontaktade president och premiärminister och föreslog gemensamma internationella aktioner för att hålla minnet av Förintelsen levande. Detta har resulterat i att representanter för och regeringar samt företrädare för organisationer i , och samlas den 7maj i för att i anslutning till ett seminarium diskutera internationella aktioner för att sprida information och kunskap om Förintelsen. Boken må ni berätta är skriven i första hand för vuxna, men den kommer även att erbjudas svenska skolungdomar. Boken kommer att ges ut i åtta olika språkversioner - svenska, engelska, arabiska, bosniska/kroatiska/serbiska, finska, persiska, spanska och turkiska. Boken har utomlands lyfts fram som exempel på hur information om Förintelsen kan utformas för spridning också på andra språk och i andra kulturer. Man bör dock ha i minnet att varje land har sin speciella erfarenhet av Förintelsen, varför den svenska bokutgåvan behöver redigeras inför utgivning i andra länder. Men det bör naturligtvis ankomma på berörda länder att avgöra detta. Om det visar sig i kontakterna med andra regeringar - nu närmast i samband med det internationella seminariet och diskussionerna den 7maj - att det finns ett intresse att hjälpa till att sprida boken utanför gränser kommer regeringen givetvis att medverka till detta.
frs · GL1266 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat kommunikationsministern om regeringen har någon samlad information angående i vilka tunnelbyggen i kemiska tätningsmedel använts, används eller planeras användas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att svara på frågan. Vad gäller vägar och järnvägar har såväl som nu inlett undersökningar om det finns ytterligare tunnelprojekt där kemiska tätningsmedel använts av motsvarande slag som i . Syftet med undersökningarna är att ge nödvändig överblick över den aktuella situationen. Undersökningsarbetet beräknas vara avslutat . Jag vill också nämna att regeringen nu har beslutat att en kommission skall tillsättas med uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till de åtgärder som behöver vidtas för att liknande händelser skall kunna undvikas . Kommissionen skall också redovisa de kemikalie-, vatten- och övriga miljöfrågor, inklusive hushållningsfrågor och frågor om arbetsmiljön, som har samband med tunnelbygget genom .
frs · GL12660 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag är beredd att ompröva forskarutbildningsreformen, eller åtminstone delar av den, som t.ex. humaniora. Svaret på frågan är nej. Syftet med reformen av forskarutbildningen är att öka examinationen i forskarutbildningen och att minska de långa studietiderna som råder inom vissa fakulteter, framför allt de humanistiska. Det är doktoranderna inom de humanistiska fakulteterna som långsiktigt har mest att vinna på reformen, eftersom andelen doktorander utan godtagbar finansiering där generellt sett varit högst. Orsaken till detta är att man inom bl.a. dessa fakulteter inte har följt den gällande bestämmelsen i högskoleförordningen om att endast det antal doktorander får antas som kan erbjudas godtagbara villkor i fråga om handledning och studievillkor i övrigt, dvs. bland annat studiefinansiering. Det är nu universitetens och högskolornas ansvar att med målen ökad examination och minskade studietider i sikte göra en avvägning mellan satsning på redan antagna, ofinansierade doktorander och behovet av att ta in nya doktorander. Resultatet av denna avvägning kommer naturligen att variera mellan fakulteter och institutioner beroende på de lokala förhållandena. Jag vill också påminna om de övergångsregler som gäller fram samt om de nya stora resurser som tillförts för studiefinansiering inom forskarutbildningen.
frs · GL12661 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ändring av stiftelseförordningen i syfte att minska kostnaderna för ideellt drivna stiftelser. som är skyldig att upprätta årsredovisning står under tillsyn av och skall därför enligt 20§ stiftelseförordningen betala en årlig tillsynsavgift. Den skall även registreras i stiftelseregistret och till följd därav betala en årlig registerhållningsavgift. Såsom reglerna om stiftelsers årsredovisningsskyldighet är utformade kommer dessa bestämmelser att träffa bl.a. stiftelser som utövar näringsverksamhet och stiftelser vars tillgångar har ett värde på mer än tio basbelopp. Bestämmelserna gäller också s.k. insamlingsstiftelser. Det bör emellertid understrykas att bestämmelserna inte omfattar alla stiftelser. Mindre stiftelser som inte bedriver näringsverksamhet eller utgör insamlingsstiftelser behöver därför normalt inte betala vare sig tillsynsavgift eller registerhållningsavgift. I förarbetena till stiftelselagen motiverades reglerna om tillsyn med intresset att säkerställa allmänhetens förtroende för stiftelseformen, inte minst för att stimulera viljan att göra donationer. När det gäller kravet på registrering framhölls allmänhetens intresse av att enkelt få fram upplysningar om bl.a. stiftelser som ger ut kontanta bidrag. När regeringen övervägde om alla stiftelser skulle omfattas av dessa krav beaktades de kostnader som är förenade med tillsyn och registrering. Avvägningen mellan dessa förhållanden ledde till att stiftelser vars tillgångar inte uppgår till tio basbelopp undantogs från tillsyn och krav på registrering (jfr prop. 1993/94:9 s. De ideella stipendiefonder som tar upp i sin fråga lär omfattas av kraven på tillsyn och registrering - och därmed sammanhängande kostnader - endast om de har tillgångar av mer betydande värde. När det gäller stiftelser med mera betydande tillgångar samt s.k. insamlingsstiftelser anser jag att det är naturligt att de står under tillsyn. Det har betydelse för allmänhetens tilltro till stiftelseformen och motverkar också missbruk. De kostnader som detta medför för det allmänna bör stiftelserna rimligen själva stå för. Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att ta initiativ till ändringar i stiftelseförordningen.
frs · GL12663 · 1997-12-31 00:00:00 — har, med utgångspunkt från ett amerikanskt förslag till statliga regler för ekologisk odling, frågat mig om vilka åtgärder regeringen är beredd vidta för att den internationella handeln med ekologiska livsmedel, märkta enligt de regler som råder skall kunna fortgå. KRAV-reglerna är inte statliga. Enligt för märkning av ekologiska produkter skall medlemsstaterna utse en kontrollorganisation för den ekologiska produktionen. I har utsett KRAV och som godkända kontrollorgan. KRAV-reglerna är ett exempel på att man i på frivillig basis infört mer långtgående regler än de minimikrav som fastställts inom ramen för EU:s jordbrukspolitik. Mot denna bakgrund är regeringens uppfattning att de frivilliga KRAV-reglerna i likhet med andra frivilliga icke-statliga märkningssystem inte bryter mot avseende tekniska handelshinder, då reglerna inte är att betrakta som statliga handelshindrande åtgärder. Det finns heller ingen anledning befara att amerikanska statliga regler med någon automatik skulle bli normgivande inom WTO.
frs · GL12664 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig om jag är beredd att återföra de bortförda samlingarna till i och medverka till att där skapas ett svenskt för idrotten. Den svenska idrottsrörelsen är vårt lands största folkrörelse och en viktig del av vårt kulturarv. Riksidrottsstyrelsen tog därför initiativet att skapa som haft sina lokaler i anslutning till i . har dock museiverksamheten tvingats stänga på grund av förhöjda hyror. Vid ett besök hos fick jag information om att man nu utreder olika förslag till nyetablering. En utvecklad museiverksamhet inom idrottsområdet, såväl nationellt som lokalt, är en fråga för idrottsrörelsen själv. Det är min förhoppning att finner en framtida lösning för en nyetablering av . är det viktigt att även idrottsrörelsen lokalt avsätter resurser för att värna om sin historia.
frs · GL12665 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att klarlägga situationen för de asylsökande kosovoalbaner utan uppehållstillstånd i som inte tas emot i . Avtalet med , ett s.k. återtagandeavtal, sätter på pränt den internationellt vedertagna principen att ett land skall återtaga sina medborgare som har rest ut ur landet. Det är ett problem med ett antal länder att de inte fullt ut lever upp till denna princip. Detta försvårar ett normalt reseutbyte med dessa länder, vilket bl.a. går ut över dem som söker besöksvisum till eftersom möjligheterna att få visum begränsas i och med osäkerheten huruvida man kan återvända hem igen. Vad gäller är landet, som bekant, en del av ett tidigare större . Detta har skapat en situation där medborgarskapsfrågorna i en del fall inte är helt självklara. En försvårande omständighet är att dokument för att styrka en identitet ofta saknas. Det är inget anmärkningsvärt att ett land som anmodas att återtaga en medborgare vill försäkra sig om vederbörandes identitet. Kontakter tas regelmässigt med utländska ambassader när personer som skall avvisas eller utvisas saknar resedokument. Vi har ingen anledning att utgå från annat än att de som är medborgare i också skall kunna resa hem med stöd av avtalet. Situationen som har pekat på är närmast hypotetisk och har inte givit regeringen anledning till några åtgärder. Låt mig dock erinra om att varje fall prövas individuellt och skulle det finnas hinder för att verkställa ett beslut får myndigheterna då ta ställning till den fortsatta handläggningen av ärendet. Jag vill också i detta sammanhang erinra om att regeringen genom en speciell förordning gav myndigheterna möjlighet att redan nu bevilja permanent uppehållstillstånd åt dem vars beslut om avvisning till preskriberas .
frs · GL12666 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att lösa konflikten mellan sekretesslagen och avtalet med . En internationellt vedertagen princip är att ett land skall ta emot sina egna medborgare. Denna princip är utgångspunkten för svensk politik. Detta gäller såväl som andra länder. Förhandlingar förs även t.ex. med och om återtagande av det egna landets medborgare. De personer som är aktuella för återtagande, dvs. de som kommer att namnges, har fått lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut. De svenska myndigheterna har bedömt att något skyddsbehov i utlänningslagstiftningens mening inte finns. Det är regeringens skyldighet att medverka till att de berörda kan återvända hem. Utan överlämnande av uppgifter som är nödvändiga för utfärdande av resehandlingar till myndigheterna, i detta fall de jugoslaviska myndigheterna, är detta inte möjligt. Bestämmelsen i 7kap. 14§ första stycket sekretesslagen tar sikte på varje slag av uppgifter som rör utlänningar. Ett typexempel på fall där sekretess bör gälla är då röjande av uppgifter om en politisk flykting här i landet leder till repressalier mot flyktingen eller hans nära anhöriga i hemlandet. Enligt regeringens bedömning leder ett utlämnande av uppgifter till de jugoslaviska myndigheterna i de aktuella fallen inte till att jugoslaviska medborgare utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men på det sätt som beskrivs i denna bestämmelse. Bestämmelsen i andra stycket gäller i utlänningsärenden och för såväl svenska som utländska medborgare. Den tar sikte på uppgifter om enskildas personliga förhållanden. När det gäller beslut i sådana ärenden kan sekretess endast gälla för uppgifter i skälen. En uppgift om att en viss person inte har fått uppehållstillstånd är således inte hemlig med stöd av denna bestämmelse. Någon konflikt mellan sekretesslagen och avtalet med finns inte.
frs · GL12667 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när beslut i frågan om fjällägenheternas framtid kan väntas. Med fjällägenhet avses en särskild form av upplåtelse av statens mark på renbetesfjällen och ovanför odlingsgränsen i de tre nordligaste länen. Regeringen uttalade budgetproposition att statsfinansiella skäl talar för att systemet med fjällägenheter avvecklas. De skäl som tidigare funnits för en fast bosättning inom de aktuella områdena hade nämligen minskat i styrka. Vissa fjällägenheter har stora bevarandevärden från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. En försäljning borde i dessa fall enligt budgetpropositionen föregås av lämpligt bevarandeskydd i form av byggnadsminnesförklaring, förordnande om naturreservat eller liknande. De mest värdefulla borde behållas i statlig ägo. En fördjupad dokumentation borde därför göras av fjällägenheternas natur- och kulturvärden innan slutlig ställning togs till eventuella försäljningar. Regeringen uppdrog åt , , och berörda länsstyrelser att göra en sådan dokumentation. Myndigheterna redovisade uppdraget . Av de 110 kvarvarande fjällägenheterna anser myndigheterna att 42 har sådana natur- och kulturmiljövärden att de bör behållas i statens ägo. Det är som bestämmer om marken skall upplåtas i form av fjällägenhet, i annan form eller inte alls. En sådan prövning sker i samband med att gällande avtal löper ut eller om fjällägenhetsinnehavaren frånträder arrendet. prövar däremot frågor om friköp av fjällägenheter eller del av dessa. Verket har vid den prövningen att beakta bl.a. rennäringens intressen och lägenhetens natur- och kulturmiljövärden. Den dokumentation som myndigheterna nu gjort utgör en bra grund för den bedömningen. Innehavaren innehar fjällägenheten med arrenderätt, ofta . Frågan om försäljning av en fjällägenhet blir aktuell först om fjällägenhetsinnehavaren begär att få friköpa lägenheten. Svaret på fråga är följaktligen att beslut om fjällägenheternas framtid kan komma att dröja intill dess nuvarande innehavare frånträder sina avtal eller begär friköp.
frs · GL12669 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att föreslå att besluta om projektbidrag till EU-kritiska organisationer. beslutade regeringen om en ny förordning om projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om EU. Genom förordningen ges ideella organisationer och stiftelser möjlighet att söka projektbidrag. Projekt som kan komma i fråga för bidrag skall vara av folkbildningskaraktär och ha god spridning. Vilken inställning till EU den organisation som söker bidrag har är dock inte avgörande för utdelningen av projektbidrag. Regeringen fäster stor vikt vid att medborgarna engagerar sig i de europeiska frågorna. Den nya möjligheten att söka projektbidrag är ett av flera sätt att försöka öka intresset och kunskaperna för dessa frågor. Förordningen har inte tillkommit för att möjliggöra ekonomiskt basstöd till vissa typer av organisationer utan för att stödja projekt som kan stimulera till ökad debatt om Europafrågorna. I det arbetet kan ideella organisationer och stiftelser av olika slag göra värdefulla insatser. Som påpekar har regeringen i vårpropositionen föreslagit att nya resurser avsätts för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter. Den nya förordningen om projektbidrag träder dock i kraft redan den 1juni . Ansökningar om bidrag kommer att kunna lämnas till och ansökningstillfällena annonseras i dagspress. annonseras det första ansökningstillfället. Efter får en utvärdering göras av hur stora resurser som bör avsättas till projektbidragen.