ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12168 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera så att studenterna i högskolan omfattas av jämställdhetslagen. Frågan är föranledd av att den kursansvarige för den förberedande regissörsutbildningen vid i i en tidningsintervju säger att "vi vill ha unga och disponibla människor, inte sådana som måste ta hänsyn till barn och man". Jag vill börja med att tacka för att hon har fäst min uppmärksamhet på vad som i bästa fall är ett olämpligt uttalande, i värsta fall en helt oacceptabel praxis. Diskriminering på grund av kön får inte förekomma vid universitet och högskolor och högskoleförfattningarna innehåller flera bestämmelser som avser att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. 5§ högskolelagen skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas i högskolornas verksamhet. Denna bestämmelse tar även sikte på studenter. Enligt en beslutad ändring av bestämmelsen gäller dessutom att högskolorna inte bara skall iaktta utan även främja jämställdhet. Jag vill också peka på högskoleförordningens regler om urval till utbildningar. Vid urval skall hänsyn tas till objektiva kriterier, dvs. betyg eller högskoleprov. Vid likvärdiga meriter får urval också göras med hänsyn till kön i syfte att främja en jämn könsfördelning. Utbildningsplatser på en utbildning med konstnärlig inriktning kan fördelas på grundval av andra särskilda prov än högskoleprovet, eventuellt i kombination men andra urvalsgrunder. Urval får emellertid inte ske på sätt som innehåller en otillåten diskriminering. Vid urval till utbildning i ett enskilt fall ägnar sig högskolan åt myndighetsutövning. Högskolan har då givetvis att följa de bestämmelser som gäller för verksamheten samt att iaktta saklighet och objektivitet. Jämställdhetslagen utgör en del av det arbetsrättsliga regelverket som har till ändamål att främja jämställdhet i arbetslivet. Det är alltså fråga om en lag som skall tillämpas i partsförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Studenterna har inte ett sådant förhållande till universiteten eller högskolorna att regler av arbetsrättslig karaktär kan tillämpas på dessa. Jag tänker inte agera för att jämställdhetslagen skall utvidgas till att omfatta även studenter. Jag anser dock att studenterna skall ha motsvarande skydd. Av högskolelagen och högskoleförordningen framgår tydligt att studenter har detta skydd. Samtliga anställda vid landets universitet och högskolor har att rätta sig efter dessa bestämmelser och det är varje rektors ansvar som myndighetschef att tillse att de gör det. Vidare har ett tillsynsansvar och skall enligt regeringens instruktion främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde. Jag utgår från att noga följer denna fråga.
frs · GL12171 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att invandrare som inte blir av med sitt tidigare hemlands medborgarskap ändå skall kunna bli svenska medborgare. Jag är väl medveten om de problem som vissa invandrare har när det gäller att få befrielse från sitt utländska medborgarskap. För min del anser jag det angeläget att vi kan hitta en lösning på dessa problem så att inte en del invandrare ställs utanför möjligheten att bli svenska medborgare. Regeringen har tillsatt en kommitté som skall se över lagen om svenskt medborgarskap och bl.a. analysera systemet med s.k. villkorat medborgarskap som lett till problem för sökande som har svårigheter att få befrielse från tidigare medborgarskap. Utredningsarbetet inom kommittén skall vara avslutat . har också överlämnat två ansökningar från iranska medborgare till regeringen för praxisbildande beslut. I dessa begär sökandena att få bli svenska medborgare utan att behöva visa befrielse från sitt iranska medborgarskap. föreslår en viss uppmjukning av praxis. Arbetet med att få fram underlag till beslut i denna fråga pågår inom . Mitt svar till är således att denna fråga behandlas dels generellt medborgarskapskommitté, dels inom i anslutning till två enskilda ärenden.
frs · GL12172 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt två frågor som berör funktionshindrade och arbetsmarknaden. Dels frågar om jag är beredd att tillsätta en utredning som tar fram uppgifter om framtidens arbetsmarknad för arbetshandikappade. Jag vill först säga att regeringen verkligen har uppmärksammat de funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Vi ställer en rad olika krav på vad gäller att tillgodose arbetshandikappade. T.ex. har det skett en fyrdubbling av samtliga sökanden inskrivna på arbetsförmedlingar, och i konjunkturberoende åtgärder. Antalet arbetshandikappade har endast fördubblats. Till detta finns delvis förklaringar som t.ex. att många funktionshindrade lämnar arbetskraften i en lågkonjunktur, att det inom handikappgrupperna finns en mycket stor dold arbetslöshet osv. Men vi tror också att de ansträngningar som gjorts ändå har medverkat till att arbetshandikappades arbetslöshet inte har ökat ytterligare. De arbetshandikappades andel av de konjunkturberoende åtgärderna i förhållande till deras andel av de arbetslösa har ökat högst väsentligt . Faktum kvarstår dock, arbetslösheten är mycket stor bland de funktionshindrade. Jag tycker därför att pekar på ett angeläget behov och jag överväger att se över arbetsmarknaden för funktionhindrade. Dels frågar också om jag är beredd att tillsätta en utredning när det gäller de arbetshandikappades deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I hög grad handlar denna fråga om den fördelningspolitiska delen av arbetsmarknadspolitiken. För mig är den mycket angelägen och regeringen följer ständigt utfallet av de olika åtgärderna för arbetshandikappade via AMS statistik. Som jag ser det kan det också vara av vikt att göra en bredare analys av effekterna av de olika arbetsmarknadspolitiska insatserna för arbetshandikappade. En sådan analys bör lämpligen ligga till grund för ovanstående utredning.
frs · GL12174 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ändra lagstiftningen så att hjärnskadade personer kommer att dömas till vård och behandling i stället för fängelse. Jag har svarat på samma fråga från den 18februari . I första hand får jag därför hänvisa till det frågesvaret. Jag vill emellertid göra följande tillägg. Enligt gällande lag får den som begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning inte dömas till fängelse. I stället får rätten, om vissa förutsättningar är uppfyllda, överlämna den tilltalade till rättspsykiatrisk vård. Vid mindre allvarlig psykisk störning finns alltså inget förbud mot att döma till fängelse. I sådana fall skall den dömde naturligtvis ges adekvat hjälp och stöd inom kriminalvården. Som jag nämnde i mitt förra frågesvar samarbetar kriminalvården med sjukvårdshuvudmännen för att kunna tillgodose de intagnas vårdbehov. är också i färd med att inrätta speciella stödavdelningar för intagna som har särskilda problem på grund av personlighetsstörning eller psykisk särart. Stöd och hjälp åt personer med hjärnskador av det slag som hänför sig till måste naturligtvis ges också utan att det föranleds av redan begångna brott. Det är således viktigt, inte minst i ett brottsförebyggande perspektiv, att man redan på ett tidigt stadium uppmärksammar behovet av sådan hjälp. Huvudansvaret härför ligger emellertid utanför område. Att utöka förbudet mot att döma personer med psykisk störning till fängelse torde kräva ingående överväganden. Bl.a. ställs krav på någon annan möjlighet till ingripande som tillgodoser behovet av samhällsskydd. har delvis berört denna fråga i sitt betänkande. Det är emellertid ännu för tidigt att säga något om vad beredningen av det betänkandet kan komma att resultera i.
frs · GL12175 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet när regeringen har för avsikt att lämna förslag som gör det möjligt för att uppfylla för sysselsättningspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen prioriterar sysselsättningsfrågan mycket högt även i det europeiska samarbetet. har ett omfattande arbete bedrivits i EU i syfte att utarbeta strategier för kampen mot arbetslösheten. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i den 20-21november kunde det samordnings- och övervakningsförfarande som på svenskt initiativ fördragsfästes genom Amsterdamfördraget börja tillämpas i praktiken, redan innan fördraget trätt i kraft. Det viktigaste resultatet av toppmötet var att stats- och regeringscheferna enades om riktlinjer för sysselsättningspolitiken som innehåller gemensamma konkreta mål. Varje medlemsstat skall framlägga en nationell handlingsplan om genomförandet av riktlinjerna. I den skall medlemsstaterna ta ställning till och kommentera samtliga delar av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. Regeringen kommer att framlägga handlingsplan i anslutning till vårpropositionen 1998. Slutsatserna från toppmötet i innefattar även att länderna skall överväga vilka möjligheter som kan finnas att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen, och att vända utvecklingen mot en ökad beskattning av arbete. Det är viktiga och angelägna frågeställningar även i vårt land, och vi kommer att beakta dem i vårt fortsatta arbete. Eventuella åtgärder skall, förutom mot den statsfinansiella stabiliteten, också vägas mot andra angelägna åtgärder för att minska arbetslösheten, förbättra välvärden och främja tillväxt och rättvisa.
frs · GL12176 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder som arbetsmarknadsministern avser att vidtaga för att förhindra att fackförbunden vidtar konfliktåtgärder som blockad mot medlemmarnas vilja. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. 17§ regeringsformen har förening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening av arbetsgivare rätt att vidta fackliga stridsåtgärder, om inte annat följer av lag eller avtal. Arbetsmarknadens parter, som inte är inbördes bundna av kollektivavtal, är i allmänhet fria att söka lösa meningsmotsättningar i fackliga frågor genom att vidta olika stridsåtgärder. I och med att kollektivavtal träffas upphör dock i princip denna rätt. De viktigaste stridsåtgärderna är strejk och lockout. Ett annat vapen är blockaden som kan gå ut på att ett företag hindras nyanställa arbetstagare eller att erhålla leveranser av råvaror. nämnda och liknande stridsåtgärder får tillgripas under kollektivavtalslöst tillstånd så länge angriparen inte använder våld eller andra rättsstridiga medel. De fackliga organisationernas rätt att vidta stridsåtgärder i syfte att uppnå kollektivavtal, när de inte är bundna av ett sådant avtal, är av grundläggande betydelse för relationerna mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen avser inte att vidta några förändringar av dessa regler.
frs · GL12177 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra för att tillse att börjar efterleva de gemensamma rekommendationerna för en politik för fler jobb genom företagande. En grundläggande förutsättning för att det i skall skapas fler jobb genom företagande är att vi har en stabil ekonomi och sunda statsfinanser. Den socialdemokratiska regeringen har sedan vi tillträdde ägnat mycket kraft och möda åt att åstadkomma detta. Vi har kommit en god bit på väg. Räntenivåerna har mer än halverats , inflationstakten är låg och exporten utvecklas starkt. Vidare har andra insatser genomförts för att stödja främst de små och medelstora företagen. För att bekämpa arbetslösheten krävs insatser inom olika områden. Det handlar om att satsa på utbildning och höja kompetensen, att se till att det inte finns några onödiga hinder för att starta och driva företag, att vi har en väl fungerande arbetsmarknad osv. Det är viktigt att det sker en samordning inom olika områden. Det handlar om att satsa på utbildning och höja kompetensen, att se till att det inte finns några onödiga hinder för att starta och driva företag, att vi har en väl fungerande arbetsmarknad osv. Det är viktigt att det sker en samordning av sysselsättninspolitiken inom den europeiska unionen. har det skett ett omfattande arbete på gemenskapsnivå i syfte att utarbeta strategier för kampen mot arbetslösheten. deltar aktivt i detta arbete och vi får stort gehör för våra synpunkter. Ett exempel på detta är att det var ett svenskt förslag som ledde till att ett avsnitt om sysselsättning inkluderades i Amsterdamfördraget. Vid toppmötet i den 21november enades EU-länderna om riktlinjer för sysselsättningspolitiken. Där ingår åtgärder för att underlätta eget företagande. De strategier som utarbetas innehåller givetvis många olika komponenter vilka tillsammans utgör en helhet. Det är angeläget att medlemsstaterna sedan har viss frihet att besluta - i enlighet med subsidiaritetsprincipen - vilka delar som bör genomföras och var tyngdpunkten bör ligga. Vad gäller skatten på arbete menar emellertid regeringen att medlemsstaterna måste kunna behålla sin frihet att besluta om offentliga åtaganden och utgifter. Därmed måste de också kunna behålla sin frihet att fastställa sina skattesatser även om det kan vara av intresse att genomföra skatteharmonisering på vissa särskilda områden.
frs · GL12178 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om regeringen är beredd att vidta åtgärder så att jordfelsbrytare blir standard vid elektriska nyinstallationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen ser givetvis mycket allvarligt på dödsolyckor i samband med elektriska fel. Arbetet inom elsäkerhetsområdet måste bedrivas på ett sådant sätt att skador av elektrisk orsak på person och egendom kan förebyggas så långt det går. Dagens svenska säkerhetsföreskrifter garanterar en hög elsäkerhet och de överensstämmer med vedertagen internationell standard. har ansvaret för tillsynen och arbetar aktivt med att hålla elsäkerheten på en hög nivå. Det finns givetvis alltid utrymme för förbättringar. gör en revision av starkströmsföreskrifterna. I detta sammanhang kommer verket även att behandla frågan om krav på jordfelsbrytare vid elektriska nyinstallationer. Regeringen har inga planer på att vidta några åtgärder innan denna översyn är slutförd.
frs · GL12179 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om svenska myndigheter avser vidta åtgärder för att förhindra export från som kan bidra till produktion av sprängämnen. följer sina åtaganden enligt de internationella exportkontrollarrangemangen och tillämpar stor återhållsamhet vad gäller export av krigsmateriel och andra strategiska produkter. Ärenden som rör export av krigsmateriel och andra strategiska produkter handläggs av . En noggrann prövning görs av varje enskild exportansökan. Inspektionen har inte givit något tillstånd för utförsel till den av omnämnda fabriken i . Om ansökan om utförsel av kontrollerade produkter skulle inkomma till Inspektionen för export till fabriken i fråga, skulle tillstånd inte medges.
frs · GL1218 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att lägga förslag till om att utvidga förbudet mot hets mot folkgrupp att även omfatta homosexuella. Frågan om att kriminalisera hets mot homosexuella har varit föremål för övervägande vid ett flertal tillfällen. Senast togs frågan upp i justitieutskottets betänkande 1996/97:JuU7 enligt vilket en sådan kriminalisering avstyrktes med hänvisning bl.a. till de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga konsekvenserna. Som anger i sin fråga förekommer det emellertid att grovt våld riktas mot homosexuella och att detta åtminstone till viss del kan antas vara inspirerat av propaganda från bl.a. nynazistiska grupper. Frågan om att stärka homosexuellas skydd mot förföljelse bör därför tas upp på nytt. Därvid bör man mycket noggrant analysera de skäl som talar för och emot en kriminalisering av hets mot homosexuella. Också den lagtekniska utformningen av ett sådant förbud kräver ingående överväganden. Min förhoppning är att kunna presentera direktiv till en parlamentarisk utredning omfattande bl.a. frågan om hets mot homosexuella. Om en kriminalisering av hets mot homosexuella skall vara meningsfull måste den omfatta även de av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen skyddade områdena. Detta innebär, med hänsyn till de särskilda regler som gäller för ändring av grundlag, att ett förslag till knappast kan komma att läggas fram förrän under senare delen av nästa mandatperiod.
frs · GL12180 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att medel avsätts för att nyöversättning av trycks och görs tillgänglig i det svenska samhället. Bakgrunden till frågan är att den översättning av som används är och uppvisar flera brister. Många praktiserande muslimer kritiserar den för att vara undermålig i flera avseenden. Låt mig först säga att jag delar värdering av att ett samhälle i harmoni skapas genom förståelse och kunskap mellan olika grupper. En ny översättning av skulle kunna vara ett viktigt bidrag i en sådan strävan. När det gäller nyöversättning av finns det ett ärende i med en ansökan om ekonomiskt stöd.
frs · GL12181 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser göra för att tillse att våra äldres rätt till diagnos tillgodoses. Liksom anser jag att det är självklart att gamla människor, likaväl som alla andra, skall få en korrekt diagnos. I det här sammanhanget tycker jag att det är viktigt att påpeka att målet att ge en god vård till alla naturligtvis också omfattar äldre personer, och oberoende av var vården ges. Jag vill även framhålla att det pågår arbete för att förbättra diagnostiken när det gäller äldre människors sjukdomar. Ett aktivt arbete med diagnostik av demenssjuka personer tycks, enligt , ge effekter. Den modell som t.ex. beskrivs i ädel50-projektet vård i hemmet för demenssjuka verkar kunna fungera och skjuter upp behovet av institutionsvård med . Diagnostik som sker intensivt i dagvård och arbete för att motivera patienterna gör vården bättre. En viktig sak här är dock att följa upp arbetet med hjälp av kontaktpersoner. Avslutningsvis vill jag framhålla det centrala i att landstingen ser till att det finns tillgång till vård av läkare och distriktssköterskor för äldre personer och särskilt för dem med demenssymtom. Här är det emellertid viktigt att kommuner och landsting samverkar för att finna bra lösningar för en god hälso- och sjukvård oavsett var eller i vilken ålder patienten befinner sig. Jag har i flera sammanhang uppmanat kommuner och landsting till mera av den sortens samarbete och jag avser att arbeta vidare med detta på olika sätt.
frs · GL12183 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att skapa förutsättningar för min "offensiva satsning" mot ekonomisk brottslighet och miljöbrott i hela , när den nödvändiga kompetenshöjande utbildningen för poliser och åklagare decimeras. Påståendet att polis- och åklagarväsendet nu minskar sina satsningar på utbildning när det gäller ekobrott och miljöbrott är helt felaktigt. Enligt uppgift från kommer utbildning i bekämpningen av miljöbrott och ekonomisk brottslighet att erbjudas i samma utsträckning som . Pågående utbildning kommer också att slutföras. I den nya grundutbildningen för poliser kommer miljörätt också att få ett större utrymme . När det gäller åklagarväsendet avser Riksåklagaren att göra en totalöversyn av åklagarväsendets kompetensutveckling vilket bl.a. bör leda till en mer regelbunden och förbättrad utbildning av åklagare i bekämpningen av ekonomisk brottslighet och miljöbrott. Jag vill också i detta sammanhang nämna det uppdrag som regeringen gav åt berörda centrala myndigheter för att i samverkan planera och genomföra utbildningsinsatser för att höja kompetensen i ekobrottsfrågor. Uppdraget redovisades och har lett fram till en rad åtgärdsförslag, som delvis redan genomförts. Bl.a. har ett centralt utbildningsråd inrättats med representanter för berörda myndigheter för samråd och gemensam planering. Inom område har också utbildningar genomförts i bl.a. skatterevision och redovisning med deltagare från olika samverkande myndigheter, däribland åklagare och polis. Slutsatsen blir alltså att kompetensutvecklingen inom ekobrotts- och miljöbrottsbekämpningens områden är väl tillgodosedd. När det gäller miljöbrott är det riktigt att ekobrottsmyndighetens målområde i alla fall till en början inte kommer att innefatta miljöbrott. Frågan om var dessa brott skall handläggas måste utredas närmare. Det finns flera frågor av bl.a. gränsdragningskaraktär som måste klarläggas. är det givetvis mycket viktigt att frågan får en lösning. Regeringen avser därför att ge Riksåklagaren i uppdrag att utarbeta ett förslag till effektivare utredning av miljöbrott. En utgångspunkt är dock att ekobrottsmyndigheten även här skall ha en central roll. Förutsättningar skall skapas för att även bekämpningen av miljöbrott bedrivs effektivare.
frs · GL12185 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om vilka motiv som ligger bakom regeringens beslut att knäcka alternativen till den rehabilitering som sker i offentlig regi. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster minskades tillfälligt med i avvaktan på resultatet av en översyn av de senaste årens rehabiliteringssatsningar. Statskontoret fick regeringens uppdrag att göra denna översyn, som skall redovisas . Det handlar således inte om en permanent neddragning av medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. I sin budgetproposition har regeringen föreslagit att särskilda medel skall ställas till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet i stället för sjukpenning. Försäkringskassorna ges inom ramen för särskilda medel därmed möjlighet att förbättra och fördjupa samverkan. Sammanlagt beräknas de särskilda medlen i budgetpropositionen uppgå till , varav högst får användas till försäkringskassornas administration. Sedermera har ytterligare tillkommit till försäkringskassornas administration inom ramen för de särskilda medlen som uppgår till . Regeringens förslag om särskilda medel är föranledda av de nya riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet som gäller . Det har således inget samband med att försäkringskassornas köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster endast ligger på av anslagsbeloppet. Den nya inriktningen av samverkan öppnar för ett effektivare utnyttjande av samhällets samlade resurser och att människors behov av stödåtgärder därmed bättre kan tillgodoses än . Jag är övertygad om att försäkringskassornas möjligheter att förbättra och fördjupa samverkan kommer att effektivisera rehabiliteringen för framför allt utsatta grupper. Den rehabilitering som sker i offentlig regi kommer därmed att bli bättre och mer ändamålsenlig. Jag tror också att en ökad samverkan medför att försäkringskassornas köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster kommer att öka.