frs · GL12618 · 1997-12-31 00:00:00 — har, mot bakgrund av ett av medierna uppmärksammat ärende rörande två minderåriga syskons rätt till uppehållstillstånd, frågat mig om jag är beredd att ändra utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring. hänvisar i sin fråga även till . Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skall få större betydelse vid bedömningen av utlänningsärenden. Även ställer sin fråga med anledning av det enskilda ärendet. När det gäller reglerna om familjeåterförening vill jag nämna följande. I , liksom i t.ex. övriga EU-länder, är det framför allt kärnfamiljen, dvs. make/maka och hemmavarande barn som omfattas av rätten till familjeåterförening. Sedan den 1januari 1997 framgår detta också av utlänningslagen. Principen var dock fastslagen i praxis . De ändringar i sak som infördes gäller i första hand anhöriga utöver kärnfamiljen. Regeringen gjorde nämligen bedömningen att en rimlig avvägning när det gäller anhöriga utöver kärnfamiljen är att de skall ha rätt till uppehållstillstånd endast om de i hemlandet ingått i samma hushållsgemenskap som den i bosatta. Det viktiga är alltså numera hushållsgemenskapen och inte vilken typ av släktskap det rör sig om. Inte heller finns några åldersgränser uppställda för den här kategorin sökande. I och med ändringen 1997 sänktes åldersgränsen för när barn tillåts återförenas med föräldrar från till , en gräns som bl.a. ligger i linje med svensk myndighetsålder och den åldersgräns som läggs fast i . För barns och ungdomars möjlighet att erhålla uppehållstillstånd på grund av anknytning kan nog sänkningen av åldersgränsen och utmönstringen av möjligheten att erhålla tillstånd som "sista länk" ses som den största förändringen (med "sista länk" avsågs en person vars samtliga nära släktingar är bosatta i ). Å andra sidan finns en möjlighet för personer att flytta till föräldrarna om de ingått i samma hushållsgemenskap, oavsett om de är "sista länk" eller inte. Den som uppfyller kraven för hushållsgemenskap kan alltså återförenas med föräldrarna trots att inte samtliga nära släktingar är bosatta i . Dessutom vill jag nämna att lagen ger utrymme för att bevilja uppehållstillstånd till en person som har särskild anknytning till . Förutom bestämmelserna om anhöriginvandring finns fortfarande möjlighet att bevilja uppehållstillstånd av humanitära skäl. Här har den portalbestämmelse om hänsynen till barnets bästa, som infördes , betydelse. Vid bedömningen av om tillräckligt starka humanitära skäl för uppehållstillstånd föreligger skall något lägre krav på styrkan av de humanitära skälen kunna ställas när just barn berörs. De humanitära skälen skall dock numera i första hand avse renodlat humanitära skäl men möjligheten att bevilja tillstånd av s.k. politisk-humanitära skäl kan även fortsättningsvis utnyttjas i undantagsfall. Regeringen har i ett beslut från den 20november 1997, som rörde barn, också använt sig av den möjligheten. Regeringen vägde här in den omständigheten att barnen, som hade sin syster bosatt i , var föräldralösa och utan andra anhöriga i hemlandet samt att den politiska situationen i hemlandet, , var osäker. Som jag understrukit i samband med tidigare riksdagsfrågor får vi inte glömma att barnets bästa måste vägas mot samhällets intresse av att reglera invandringen. Principen om barnets bästa får inte drivas så långt att det förhållandet att någon är barn nästan i sig blir en grund för uppehållstillstånd. Det är inte heller alltid entydigt vad som i den konkreta situationen är det bästa för ett barn. måste en avvägning göras mellan alternativ som har såväl goda som dåliga konsekvenser för barnet. kan t.ex. barnets kortsiktiga bästa stå emot barnets långsiktiga intressen. Vi skall heller inte utgå ifrån att barn närmast regelmässigt mår bäst av att bosätta sig i Avslutningsvis kan jag sammanfatta enligt följande. Införandet av portalbestämmelsen har haft påtaglig betydelse för handläggningen av asylärenden där barn berörs. Detta strider dock inte mot att en intresseavvägning måste göras före varje enskilt beslut. är också utformad med hänsyn till att sådana avvägningar mellan olika intressen kan behöva göras i olika sammanhang. Vad gäller ändringar i de bestämmelser som reglerar möjligheten till anhöriginvandring kan jag nämna att en utvärdering av de nya reglerna, inbegripen portalbestämmelsen, kommer att påbörjas . Först när resultatet av den översynen har analyserats kan regeringen ta ställning till om det finns behov av att ändra lagstiftningen.