ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12566 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att skjutfält skall kunna utnyttjas så effektivt som möjligt . Bakgrunden till fråga är att skjutfältet organisatoriskt är uppdelat på tre enheter, nämligen , Mellersta underhållsregementet och (I2/Fo52). menar i sin fråga att det skulle vara effektivare med en huvudman - Försvarsmaktens högkvarter - och att skjutfältet skulle kunna upplåtas för internationella övningar för att därigenom komma till ökad användning. Inledningsvis vill jag erinra om att enligt sin instruktion skall förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål (ändamålsfastigheter). Försvarsmakten är verksamhetsutövare på skjutfält. Det är Försvarsmaktens sak att bestämma hur verksamheten på skjutfältet skall organiseras. Jag utgår därvid från att Försvarsmakten, genom den centrala nivån högkvarteret, låter organisera verksamheten i på det mest ändamålsenliga sättet. Att styra verksamheten i direkt från högkvarteret skulle därför inte innebära någon förändring. Med anledning av Försvarsmaktens ekonomiska situation uppdrog regeringen den 18december 1997 åt Försvarsmakten att mot bakgrund av den enligt totalförsvarsbeslut minskade organisationen redovisa sitt behov av övnings- och skjutfält. Den 16februari 1998 redovisade Försvarsmakten resultatet av uppdraget. Försvarsmakten anför i redovisningen att bör behållas. Miljöprövningen av skjutfält är avslutad. Verksamheten har reglerats genom villkor och föreskrifter. svarade jag i kammaren på en fråga (1996/97:505) om uthyrning av svenska skjutfält och en interpellation (1996/97:253) om svensk-norsk samverkan om skjutfält. I mina svar redovisade jag att det är svensk praxis att utländsk trupp inte medges att öva på svenskt territorium. Undantag från denna princip görs om övningen ingår i Partnerskap för fred-samarbetet eller avser andra internationella insatser eller om det rör sig om t.ex. ett gemensamt materielprojekt. Mot denna bakgrund har utländsk verksamhet förekommit i . Exempel på sådan verksamhet är svensk-dansk samövning med stridsfordon och flyg inför insatser i Bosnien och tyska skjutningar inom ramen för svenskt studieförsök med utländsk materiel. I mina svar i skjutfältsfrågan i kammaren sade jag att frågan om samutnyttjande av skjutfält skulle kunna belysas inom ramen för det nordiska försvarsmiljösamarbete som de nordiska försvarsministrarna har initierat. Jag avslutade med att erinra om att frågan om att upplåta svenska skjutfält för andra staters militära förband är av stor principiell vikt och att jag därför då inte var beredd att göra några ställningstaganden. Denna inställning kvarstår.
frs · GL12567 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att lösa problemet med att pappershögarna av svenskt returpapper växer. De svenska pappersbruken tar enligt inte emot allt papper som samlats in utan bara vad som krävs i förordningen om producentansvar för returpapper, dvs. hävdar att pappersbruken i stället importerar billigare returpapper från . De lager av insamlat returpapper som refererar till har uppstått till följd av ombyggnationer i två pappersbruk (Bruk och pappersbruk). Dessa lager har dock inte ratats av pappersbruken utan kommer att återvinnas när ombyggnationerna är färdiga. Enligt , som ansvarar för att sköta arbetet som rör producentansvar enligt förordningen om producentansvar för returpapper, så återvinner de svenska pappersbruken allt det returpapper som har samlats in. Det finns därför inget problem med ratade pappershögar. Det finns tvärtom ett stort behov av returpapper utöver det svenska returpapperet vid pappersbruken, varför import bedrivs för att motsvara det totala behovet av returpapper. Enligt uppgift från var återvinningen 72,och preliminära siffror för visar att av de tidningar som konsumerades i återvanns. har i uppdrag att redovisa till regeringen hur producenterna uppnår den återvinningsnivå som anges i förordningen om producentansvar för returpapper. På det viset håller regeringen sig informerad om återvinningen.
frs · GL12568 · 1997-12-31 00:00:00 — har den 16mars frågat mig om kontrollen av den frivilliga svenskmärkningen av kött kommer att läggas på kommunerna eller om regeringen föreslår någon annan form av kontroll. Det system för frivillig märkning av färskt eller fryst nötkött som föreskrivs i rådets förordning nr 820/97/EG av den 21april 1997 om upprättande av ett system för identifikation och registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter skall tillämpas från den 1april 1998. Detta innebär att den som väljer att märka färskt eller fryst nötkött med t.ex. ursprungsland eller uppgifter om hur djuret utfodrats måste följa förordningens bestämmelser. I förordningen ingår även bestämmelser om hur kontrollen av att bestämmelserna efterlevs skall organiseras. Huvudregeln är att kontrollen skall skötas av ett oberoende organ som är godkänt av behörig myndighet, vilket i innebär , men som utses av aktören. Medlemsstaten har dock en möjlighet att besluta att det oberoende organets kontroller ersätts av myndighetskontroller. Regeringen har inga planer på att frångå huvudregeln att kontrollen skall skötas av oberoende organ förutom vid de anläggningar där har den direkta tillsynen. Vid dessa anläggningar övertar verket det oberoende kontrollorganets uppgifter. För övriga företag, t.ex. butikskedjor, innebär detta således att man till skall lämna in en specifikation, som bl.a. innehåller vilka uppgifter man vill ange på förpackningen och vilket kontrollorgan man anlitar. För annat kött än nötkött sker inga förändringar, utan den frivilliga branschöverenskommelse som finns fortsätter att gälla.
frs · GL12569 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att föreslå ett borttagande av 65-årsgränsen för assistans enligt LSS. Rätten till personlig assistans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, liksom rätten till assistansersättning enligt lagen om assistansersättning, , upphör . Därefter kan kommunen ge stödinsatser enligt socialtjänstlagen. Stödinsatserna kan utformas som personlig assistans. I en studie inom ramen för utvärdering av Handikappreformen har samtliga 152 personer som fyllt följts upp vad avser insatser såväl före som efter assistansersättningen. Studien visar att efter 65-årsdagen har cirka två tredjedelar fått hjälp av samma personer som . Hälften har fått minskad hjälp/färre timmar. 65 personer () fick hjälp såväl i samma form som med lika många eller fler timmar. Utredningen om bemötande av äldre föreslår i sitt slutbetänkande att den som har personlig assistans enligt LSS med statlig assistansersättning när han eller hon fyller skall få behålla sin rätt till personlig assistent och statlig assistansersättning även för tiden därefter. Rätten föreslås gälla så länge personen bor i en ordinarie bostad och är berättigad till insatsen. Utredningens betänkande remissbehandlas . Remisstiden går ut . Jag vill avvakta remissvaren och beredningsarbetet i innan jag ger besked i frågan om assistansersättning efter 65-årsdagen.
frs · GL1257 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag planerar förändringar i reglerna för ROT-avdrag så att F-skattsedel ej krävs. har anfört att reglerna om krav på F-skattsedel innebär att den enskilde inte kan anlita ett utländskt byggföretag eller en svensk person som inte har fått F-skattebevis om han vill ha rätt till skattereduktion och att detta hämmar konkurrensen inom byggbranschen samt rimligen strider mot . För att ge rätt till skattereduktion skall arbetet vara utfört av en näringsidkare som innehar F-skattsedel. Avsikten med denna bestämmelse är att motverka anlitande av "svart" arbetskraft eller sådana näringsidkare som inte fullgjort sina skyldigheter gentemot det allmänna t.ex. genom att inte lämna självdeklaration eller brister i redovisning eller betalning av skatt. När det gäller utländska näringsidkare införs genom reglerna i den nya skattebetalningslagen en möjlighet även för en utländsk näringsidkare som avser att bedriva verksamhet här i landet att få en F-skattsedel. Jag kan med anledning av det ovan anförda inte se att det finns något skäl för att efterge kravet på innehav av F-skattsedel i reglerna om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus.
frs · GL12570 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att med ta upp frågan om att pass skall gälla som ID-handling vid bank- och postärenden. Det finns inte några av eller regeringen utfärdade regler om vilka handlingar som skall godtas som legitimationshandlingar. Detta avgörs av bankerna, posten och handeln själva. Anledningen till att passet inte har godkänts som legitimation är att det inte har ansetts tillräckligt säkert från förfalskningssynpunkt. Avsikten har alltså varit att skydda bl.a. insättarnas medel mot bedrägerier. infördes en ny passbok anpassad till EU-standard. Denna är betydligt säkrare mot förfalskning än den tidigare. Svenska bankföreningens säkerhetskommitté rekommenderar därför sina medlemmar att godkänna det nya passet som legitimation.
frs · GL12571 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om kulturministern avser att upphöja nyckelharpans instrumentfamilj till nationalinstrument. Frågan ställs bl.a. mot bakgrund av det växande intresset för folkmusik. Folkmusiken har en betydelse som går långt utöver den musikaliska upplevelsen. Folkmusiken förenar nutiden med det förflutna. Den ger uttryck för samhörighet med en bygd eller ett land. Den bygger broar mellan generationer, samhällsklasser och folkslag. Därför är folkmusiken viktig . Särskilt glädjande är det att så många ungdomar har börjat ägna sig åt folkmusiken och då inte bara i former som knyter an till våra egna musiktraditioner. Dagens unga musikanter intresserar sig också för andra länders folkmusik och blandar gärna olika musikformer i ett eget skapande. Därmed sker ett givande och tagande mellan olika musiktraditioner som inte kan bli annat än berikande för vår egen kultur. I den överlämnade propositionen om konstnärernas villkor har regeringen förordat förstärkta insatser för musiklivet. Dessa är i hög grad inriktade på det lokala arrangörsledet, men avser också turnéstöd och utbyte med andra länder. Regeringen bedömer att satsningen kommer att få betydande effekter när det gäller att stärka olika musikformers, och då inte minst folkmusikens, ställning lokalt, nationellt och internationellt. I allmänna riktlinjer för statens bidragsgivning kan det finnas anledning för regeringen att peka på vissa genrers betydelse. Sådana uttalanden har regeringen gjort i olika sammanhang bl.a. vad gäller folkmusiken. gjordes en särskild markering av folkmusikens förmåga att skapa gemenskap genom att fick ett treårigt nationellt uppdrag att utveckla och sprida kunskap om sin verksamhet med etnisk musik från hela världen. Däremot anser jag inte att staten bör ägna sig åt att direkt styra insatserna mot en viss musikform eller - som föreslår - vissa musikinstrument. Enligt min mening främjas musiklivet bäst om olika musikformer får utvecklas naturligt sida vid sida och i ömsesidig påverkan.
frs · GL12572 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen planerar anordna en internationell konferens med anledning av 10-årsjubileet för tillkomsten av FN:s konvention om barnets rättigheter 1999. Intresset för barnets rättigheter är mycket stort. Det finns ett starkt och växande engagemang bland enskilda organisationer och hos allmänheten för att främja och skydda barnets rättigheter. Ambitionen att uppmärksamma barnets situation och rättigheter har i långa stycken kunnat uppnås genom att en särskild konvention antogs 1989 och därefter gavs stor spridning. I det närmaste alla FN:s medlemsstater har anslutit sig till konventionen om barnets rättigheter. Men uppmärksamhet är ett första steg, som måste följas av åtgärder för att förverkliga olika artiklar. Det internationella barntoppmötet , som anordnades på initiativ av bl.a. förre statsminister , syftade just till att gå från överenskomna normer till konkreta handlingar. Detta toppmöte skall nu enligt planer följas upp genom att ett extra möte med anordnas . Från svensk sida kommer vi givetvis att aktivt delta i förberedelserna inför detta viktiga uppföljningsmöte. Regeringen har på olika sätt starkt engagerat sig för barn i särskilt utsatta situationer. Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, som hölls i , följs nu aktivt upp på flera fronter, bl.a. inom samarbete. Regeringen driver frågan om ett särskilt protokoll till konventionen för att nå en höjd åldersgräns för deltagande i väpnade konflikter och vi stöder aktivt FN:s särskilde representant för väpnade konflikter. Inom ramen för bl.a. deltar regeringen aktivt i strävan att nå ökat skydd för barn som tvingas ut i arbetslivet. Regeringens uppfattning är att arbetsuppgifterna , efter konventionens antagande, ligger i att lösa konkreta problem som särskilt utsatta barn drabbas av. Viktigare än att allmänt uppmärksamma existens är att mobilisera vilja och stöd för åtgärder, som kan ge skydd åt barn i väpnade konflikter, åt arbetande barn, åt barn som på olika sätt utnyttjas i sexuellt hänseende, barn med funktionshinder och barn på institutioner. Regeringen har överlämnat en skrivelse till om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete. En viktig uppgift inom det samarbetet blir att främja barnets rättigheter. Regeringen förutser här ett ökat barnrättsperspektiv inom traditionella biståndsområden som utbildning och hälsa. Inom pågår en översyn av de internationella barnfrågorna i syfte att utveckla ett systematiskt barnperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet. Enskilda organisationers erfarenheter och verksamhet kommer att tas till vara vid den översynen. Behovet av eventuella svenska initiativ kommer att övervägas inom ramen för detta arbete. Mot denna bakgrund planerar regeringen därför ingen särskild internationell konferens med anledning av 10-årsjubileet för tillkomsten av FN:s konvention om barnets rättigheter.
frs · GL12573 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag kommer att agera vad gäller ersättning till lobotomerade. har i två beslut, varav det senaste , med bred majoritet avslagit motioner från med motsvarande innehåll. anförde därvid i sitt betänkande att lobotomi skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet och att några skäl för generell ersättning inte föreligger (1997/98:SoU2). Regeringen har lämnat en begäran om skadestånd för lobotomi utan åtgärd. I ärendet inhämtades yttrand från som förklarade att behandlingen skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet. Även om jag djupt beklagar de negativa effekter som lobotomin har medfört för de patienter som behandlades med denna metod anser jag inte att det har framkommit några nya informationer som föranleder mig att göra någon annan bedömning än vad riksdag och regering redan har gjort.
frs · GL12574 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta avseende ökade kränkningar av svenskt luftrum från utländskt militärflyg vilket Försvarsmakten rapporterat . Låt mig först klargöra att inte bara militära stridsflygplans överträdelser av våra bestämmelser klassificeras som kränkningar. Även civila s.k. statsluftfartyg kan göra sig skyldiga till kränkningar. I den rapport där Försvarsmakten redovisar 13 brott mot Tillträdesförordningen framgår, att det vid fyra tillfällen var just civila statsluftfartyg som bröt mot bestämmelserna. För att hänföras till kategorin statsluftfartyg gäller vissa villkor. Från svensk sida delges alltid de bestämmelser som gäller tillträde svenskt territorium, i enlighet med praxis, till främmande makter. Då plan överflugit hela , har det rört sig om civila luftfartyg vars status inte klart framgått i förväg. Statusen för dessa flygplan har kunnat fastställas först i efterhand efter visst utredningsarbete. Händelserna har dock beivrats. Då större flygövningsverksamhet i närheten av förutses, vidtar Försvarsmakten åtgärder för att säkerställa att man tidigt kan upptäcka och avvisa kränkningar. Jag vill slå fast att vi från svensk sida aldrig kommer att acceptera brott mot våra tillträdesbestämmelser oavsett arten. Vi vidtar åtgärder på olika områden för att se till att våra bestämmelser är kända och följs. Antalet kränkningar av svenskt territorium ligger på en låg nivå. Enstaka händelser får därför stort genomslag. Någon tendens till ökning finns inte, sett över en längre tidsperiod.
frs · GL12575 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att minska samhällets stöd till sektbaserad vård inom Narconon. Narconon bedriver tre behandlingshem för missbrukare samt en relativt omfattande länkrörelse. Verksamheten vid behandlingshemmen står under och tillsyn. ansåg vid en genomförd tillsyn att läkare borde kontrollera det rikliga vitaminintaget, men fann därutöver ingen anledning till anmärkning på verksamheten. Svaret på direkta fråga är att Narconon varken uppbär statligt organisationsstöd eller utvecklingsstöd. Det är dock inte otänkbart att en del av Narconons verksamhet finansieras via vårdavgifter från kommunerna, eftersom organisationen har tillstånd att bedriva vård och behandling. Det kan jag emellertid inte ha några synpunkter på. Frågan om sektbaserad vård är dock komplicerad, bl.a. på grund av att det inte finns någon enhetlig definition på sektbegreppet. Medan somliga hävdar att all religiöst grundad vård är sektbaserad har andra en betydligt snävare tolkning. Utredningen om samhällets stöd till människor som av särskilda skäl befinner sig i psykiska kristillstånd för att de har lämnat sekter avlämnar sitt betänkande. Därmed får regeringen ett fördjupat underlag för analys och ställningstagande i denna svåra fråga.
frs · GL12576 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta i för att belysa problemet födelseland/personnummer på det nya körkortet. Vad gäller frågan om angivande av födelseland på körkortet har jag vid tagit upp frågan. Från svenskt håll tog vi bl.a. upp de svårigheter som många innehavare av svenskt körkort upplever när uppgiften om födelseland anges på deras körkort. Vid mötet kom ministrarna överens om att frågan skall tas upp vid särskilda förhandlingar mellan och kommissionen för att finna en pragmatisk lösning på den av den svenska delegationen aktualiserade frågan. Några anmärkningar har inte riktats mot angivande av personnummer på körkortet. Personnumret är en för svenska myndigheter nödvändig uppgift för att kontroll av körkortet och dess giltighet skall kunna ske samt för att körkortet skall kunna användas som allmän identitetshandling. Det är därför inte aktuellt att vidta några åtgärder i denna del.
frs · GL12577 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att påskynda expediering av ett beslut som regeringen fattade . Det beslut saken gäller är ett ärende om överklagande av ett länsstyrelsebeslut i län. På grund av mycket hög arbetsbelastning den senaste månaden har tyvärr beslutet inte blivit expedierat förrän . Jag vill dock påpeka att utgången i ärendet blev känd som regeringen fattade beslutet, dvs.
frs · GL12579 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar verka för en förändring av reglerna för domännamn så att det blir möjligt för rikstäckande ideella organisationer att få det nationella domännamnet .se utan tillägg av länsbokstav. Den s.k. (II-Stiftelsen) har den internationella (Internet Assigned Number Authority) uppdrag att hantera .se-domänen och de regler som gäller härför. är denna fråga inte en statlig angelägenhet. Statskontoret har på regeringens uppdrag övervägt den nuvarande administrationen av Internet och kommit fram till att den nuvarande ordningen för hanteringen av domännamn för .se-domänen är till fyllest. Statskontorets rapport har remissbehandlats. Rapporten och de synpunkter som lämnats på den övervägs inom .
frs · GL12580 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser ta initiativ för att klarlägga huruvida den svenska valutapolitiken är neutral i fråga om medlemskap i . Bakgrunden till frågan är ett tal som riksbankschefen höll i den 16mars 1998. Då diskuterade riksbankschefen och olika penningpolitiska vägval. Riksbankschefen berörde också, som noterat, växelkursens roll i en penningpolitisk regim baserad på ett direkt inflationsmål. I har det fulla ansvaret för penningpolitikens utformning. Enligt regeringens uppfattning fungerar den nuvarande penningpolitiska regimen med ett explicit inflationsmål väl. Inflationsförväntningarna är i linje med inflationsmålet på . Därtill är obligationsräntorna lägre än de varit , vilket är en följd av saneringen av statens finanser och ett ökat förtroende för inflationsmålet. Med den nuvarande strategin för penningpolitiken finns inte något mål för kronans kurs och ett deltagande i det europeiska växelkurssamarbetet är inte aktuellt. kommer inte att delta i valutaunionen när den inleds . Ett eventuellt framtida deltagande bör underställas svenska folket för prövning. Regeringen anser att ett deltagande i det europeiska valutasamarbetet kan ses som ett direkt förberedande steg före ett inträde i valutaunionen. Därför talar mycket för att en knytning av kronan till det europeiska valutasamarbetet aktualiseras först i samband med ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen. Enligt artikel 109m i EG-fördraget skall medlemsstaterna betrakta sin valutapolitik som en fråga av gemensamt intresse. Detta gäller oavsett om en medlemsstats valuta deltar i det europeiska växelkurssamarbetet eller inte och skall ses mot bakgrund av oron för att alltför stora valutakursrörelser skulle kunna försämra den inre marknadens funktion. Den nuvarande penningpolitiska regimen är ett sätt att uppfylla detta åtagande. I sitt tal pekade riksbankschefen på att växelkursen är en viktig indikator som vägleder penningpolitiken. Man kan konstatera att i en liten öppen ekonomi med rörlig växelkurs påverkas inflationen av växelkursens utveckling. En försvagning av kronans kurs kan bidra till ett ökat inflationstryck i ekonomin. motverkar detta genom en stramare penningpolitik. inflationsmål innebär att för en penningpolitik motsvarande den som förs i vår omvärld, vilket skapar förutsättningar för en långsiktigt stabil kronkurs. Detta är inte en nackdel utan tvärtom en fördel för den svenska ekonomin. Enligt min uppfattning kan man inte ur den förda penning- och valutapolitiken eller ur riksbankschefens tal utläsa en dold anslutning av kronan till det europeiska växelkurssamarbetet på det sätt som frågeställaren antyder. Penningpolitikens inriktning mot inflationsmålet är tydligt. Det framgår inte minst av de inflationsrapporter som löpande publicerar. Jag ser därför inte något behov av att ta initiativ för att klarlägga huruvida den svenska valutapolitiken är neutral i fråga om deltagande i valutaunionen.