ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL1267 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om den planerade användningen av kemiska tätningsmedel i i och om man fortfarande räknar med en byggkostnad på . Regeringen beslutade den 22maj 1997 att överlämna proposition 1997/98:161 om Öresundsförbindelsen och till . I propositionen redogör regeringen för och dess kostnader samt lämnar förslag till statlig medverkan i finansieringen. Principen för finansieringen är att flera statliga och regionala parter delar på ansvaret att finansiera, bygga och driva de olika delarna av projektet. Parterna är ansvariga för sina egna kostnader i projektet. Enligt propositionen har den totala kostnaden för beräknats till . Kostnaden är beräknad utifrån en användning av den mest avancerade tillgängliga tunnelborrtekniken där tunnelröret kan borras under övertryck och därefter direkt mantlas in med prefabricerade betongelement. Med tekniken kan inläckage av grundvatten undvikas och tätning behövs därför endast vid tvärtunnlar och stationer. Metoden är väl beprövad och den har använts bl.a. för tunnlar under Stora Bält och Engelska kanalen. Den är lämplig att använda i mjukt och vattenförande berg till skillnad från den tunnelborrteknik som tidigare prövats i . På vissa sträckor är tänkt att byggas i öppet schakt från markytan. Denna metod bygger på att täta väggar (stålspont) slås ned i marken innan utschaktningen sker. För att inte vattnet skall tränga upp underifrån krävs tätning. Behovet av tätning kan bitvis vara stort vid delarna vid eftersom bygget kommer att ligga nära Inre hamnen i . Tätningen är planerad att ske genom injektering med cementbruk och inte med kemiska tätningsmedel. Erfarenheter från liknande djupa schakter finns bl.a. från anläggningen av varvs torrdocka och den nya tunnelbanan i . Den beräknade kostnaden för citytunnelprojektet är relativt hög jämfört med andra tunnelprojekt eftersom man kalkylerat med en miljösäker byggmetod som också minskar riskerna för kostnadsfördyringar orsakat av tekniska bakslag. Man har alltså på ett tidigt stadium försökt undvika sådana problem som har uppstått vid tunnelbygget i .
frs · GL12670 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om ett ärende som är under handläggning i . Ärendet initierades den 13februari 1998 genom en skrivelse med önskemål om prövning av viss försöksverksamhet. Beredning av ärendet pågår och jag är inte beredd att uttala mig om vilken ställning regeringen kommer att ta.
frs · GL12672 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att lagens intentioner skall uppfyllas så att alla djur får möjlighet att komma ut på bete. Bestämmelser om beteskrav och om hur bete skall anordnas finns i djurskyddsförordningen (1988:539) och i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:129) om djurhållning inom lantbruket m.m. Dessutom finns allmänna råd om betesdrift (1994:2). Enligt djurskyddsförordningen skall mjölkkor hållas på bete . Vissa undantag kan medges enligt regler i förordningen. Huvuddelen av sådana dispensärenden prövas av den kommunala nämnd som har tillsyn över att djurskyddslagen följs. prövar endast en mindre del av ärendena. I föreskrifter (SJVFS 1995:93) finns ytterligare detaljregler om vilka villkor som måste vara uppfyllda för att dispens från beteskravet skall ges. Där anges bl.a. att alla sinkor och rekryteringsdjur över alltid måste hållas på sommarbete. Vidare anges att alla djur som omfattas av en dispens skall ges möjlighet till motion . I de allmänna råden anges i vilka fall det kan anses finnas särskilda skäl för att medge undantag från kravet på bete. Sådana särskilda skäl kan t.ex. vara att det inte finns godtagbara drivningsvägar till betesmarken och inte heller förutsättningar att anlägga sådana vägar. Reglerna för när dispens skall ges är mycket strikta. Det ställs höga krav på stallmiljö och djurhälsa. Kravet på två sammanhängande månaders motion innebär att inga djur skall kunna stå bundna . Jag anser att de nuvarande reglerna om undantag från beteskravet är nödvändiga. Möjligheten att få undantag behövs främst för att de lantbrukare som byggt före den 1juli 1988 och, till följd av den då förhärskande rådgivningen att hålla korna inne, inte planerat för betesdrift utan byggt på en plats där bete inte kan anordnas. Om inte möjlighet till undantag fanns skulle dessa familjer vara tvungna att sluta hålla mjölkkor och eventuellt tvingas lämna sina gårdar. har tidigare i en enkätundersökning studerat dispensläget i landet. Detta var och därefter har reglerna för dispensgivning förtydligats. Jag anser att det är lämpligt att följa utvecklingen vad det gäller betesdispenser. Jag har för avsikt att ge i uppdrag att undersöka hur dispensgivningen förändrats och också bedöma vilken utveckling som kan förväntas.
frs · GL12673 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att göra tillgängligt för funktionshindrade. Jag är väl medveten om att många funktionshindrade kan möta svårigheter när de vill studera inom vuxenutbildningen och jag anser att det är mycket angeläget att förbättra möjligheterna för de funktionshindrade. Såväl som övrig vuxenutbildning skall erbjudas vuxna utifrån den enskildes behov och förutsättningar. Det är kommunernas ansvar att se till att utbildningarna är tillgängliga för alla och att skapa möjligheter för funktionshindrade att delta i både reguljär komvux och . Men det råder stora brister och många hinder behöver undanröjas för att de funktionshindrade skall få möjlighet att studera på samma villkor som övriga vuxenstuderande. Regeringen har därför i särskilda tilläggsdirektiv uppdragit åt kunskapslyftskommittén att utreda situationen för studerande med funktionshinder inom alla former av vuxenutbildning. Kommittén skall kartlägga och analysera de hinder som föreligger samt analysera omfattningen av de samlade resurser som anvisas för att möjliggöra för funktionshindrade att delta i vuxenutbildning. Det är också kommitténs uppdrag att analysera vilka åtgärder som behövs för att ge de funktionshindrade möjligheter att studera på likvärdiga villkor som övriga vuxenstuderande. Vidare skall kommittén kartlägga och analysera ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. Uppdraget skall redovisas senast den 1april 1999. Regeringen har också avsatt särskilda resurser inom till Statens skolor för vuxna i och för utveckling av distanskurser som till självkostnadspris kan ställas till kommunernas förfogande för utbildning av studerande i kommunerna. I beslutet har handikappades behov lyfts fram som ett särskilt prioriterat område. Detta är ett sätt att underlätta för funktionshindrade att delta i vuxenutbildning. Kommunerna har också stora möjligheter att anpassa undervisningen efter deltagarnas behov utifrån de målstyrda kursplanerna. Min bedömning är att det i kommunerna finns ett stort intresse av att skapa möjligheter för de funktionshindrade att delta i på sina villkor. Det har framkommit vid de konferenser och seminarier som Delegationen för arrangerat runt om i landet. Låt mig nämna ett exempel. Ett seminarium om dyslexi i för vuxenutbildare inom har mött mycket stort intresse. Många problem återstår att lösa och jag hoppas att den kommande utredningen skall ge förslag till åtgärder som gör det möjligt för funktionshindrade att få studera inom vuxenutbildningen på samma villkor som övriga.
frs · GL12674 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att kommuner ersätter elever för att förbättra sina betyg. Enligt förekommer det att många kommuner erbjuder de elever som riskerar att inte nå godkända betyg i såväl som gymnasieskolan möjlighet att mot ersättning läsa extra . Jag menar att skolan självfallet i första hand skall sätta in de resurser och åtgärder som är nödvändiga för att elever skall kunna nå godkända kunskaper under terminstid. Förutsättningarna för att detta skall ske ökar också . Dels genom att den kommunala ekonomin förbättras genom förstärkta statsbidrag till kommunerna, dels genom ett förstärkt kvalitetsarbete som bl.a. aviseras i regeringens tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet. I de fall elever trots detta inte når upp till målen för godkänt under terminen har kommunen ett ansvar att utifrån de lokala och individuella förutsättningarna skapa möjligheter för eleverna att nå dessa mål. Undervisning kan vara ett led i ett sådant arbete. Det är dock viktigt att de åtgärder som sätts in inte får en form som utgör ett hinder för elever att nå målen under terminen. Formerna för detta måste dock styras lokalt och regleringar skulle innebära att möjligheten att söka praktiska lösningar minskades. Mot bakgrund av ovanstående kommer jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GL12675 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser utföra en mer utförlig beräkning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl än miljöskuldsberäkningen. har helt rätt i att det är svårt att uppskatta kostnaderna för en kärnkraftsolycka med så stora konsekvenser som olyckan i Tjernobyl resulterade i. Begränsade insatser har gjorts för att utvärdera kostnaderna för till följd av . Nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor uppskattar den totala kostnaden /87 till ca1000 . I uppskattningen ingår ersättning till jordbruks- och renskötselföretag, men även kostnader för indirekta förluster såsom minskad turism. De sammanlagda ersättningarna inom ansvarsområde uppgår t.o.m. /94 till ca680 , varav nästan hälften betalades ut /87. Som en följd av beslutade att undersöka möjligheten att åstadkomma förbättringar i möjligheterna till ersättning för atomskador. En väg för att åstadkomma detta blev att revidera konventionen om skadeståndsansvar inom det kärntekniska området (). De viktigaste ändringarna är att skadeståndsbegreppet har moderniserats och förstärkts. Härigenom har också kostnaderna för att bl.a. återställa miljön blivit ersättningsgilla. Som en följd av ändringen av pågår nu en diskussion om behovet att ändra i konventionen om skadeståndsansvar inom det kärntekniska området för (). Joint Protocol vilket sammanbinder de två konventionerna har möjligheten till ersättning förbättrats. Efter olyckan i Tjernobyl har fler länder tillträtt , framför allt inom . står dock utanför. Nationellt pågår arbete med att se över den svenska atomansvarighetslagen och ersättningsfrågan. Bakgrunden till detta ges i promemorian Ändring i atomansvarighetslagen, Ds 1997:55. Mot bakgrund av att frågan om ersättning till följd av atomolycka är föremål för behandling i , och aspekter avseende konsekvenser till följd av atomolycka ingår i ersättningsfrågan, finner jag inget skäl till att göra en mer utförlig beräkning av kostnaden för Tjernobyl.
frs · GL12676 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt sätta in åtgärder mot lobotomering. har i sitt betänkande 1997/98:SoU2 behandlat frågan om lobotomi och capsulotomi och därvid anfört följande: "Utskottet anser det inledningsvis angeläget att konstatera att det är en mycket stor skillnad på de lobotomier som gjordes i m.fl. länder och de capsulotomier som utförs. Ingreppen avser inte samma delar av hjärnan. Metoderna är helt olika. Riskerna för biverkningar var stora vid lobotomier och är små vid capsulotomi." Utskottet konstaterar vidare: "--- att lobotomi inte längre utförs i . 5-10 capsulotomier görs med helt andra metoder och utrustning och med stor precision. Ingreppen görs på människor med lång sjukhistoria och oerhört invalidiserande symtom som motstått all annan behandling. Ingreppen är helt frivilliga och de risker som trots allt finns vid ingreppen är små och sedda i relation till patientens lidande mycket små. och professionen följer verksamheten." Utskottet avstyrkte med bl.a. denna motivering två motioner om lobotomi och capsulotomi. följde utskottets förslag. Motioner om lobotomi har därefter behandlats av vid ytterligare ett tillfälle. hänvisade därvid i sitt betänkande (1997/98:SoU12) till vad man anfört i sitt tidigare betänkande och avstyrkte motionerna. följde i omröstningen den 22april 1998 utskottets förslag. Jag ser inte skäl att nu frångå den bedömning som, vid upprepade tillfällen och senast den 22april 1998, gjorts av socialutskottet och . Mitt svar till blir således att eftersom lobotomi inte utförs i kan det inte bli aktuellt att vidta några åtgärder däremot. De neurokirurgiska ingrepp som utförs är omgärdade av ett flertal skyddsregler. De står även under kontinuerlig tillsyn av . Det finns därför enligt min mening inte anledning att vidta några särskilda åtgärder avseende dessa ingrepp.
frs · GL12677 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om handeln med skinn från sälungar. Låt mig först konstatera att regeringen helt stöder EU:s förbud, baserat på EG-direktiven. Det gäller i hela EU, vilket innebär att införseln inte tillåts i något av medlemsländerna. Vi fördömer handeln med utrotningshotade djur och tillämpade även före medlemskapet bestämmelser som reglerade handeln inom området. har en förordning om åtgärder med djur och växter som tillhör hotade arter, som kommer att ersätttas av den nya artskyddsförordningen (1998:179). Det är en självklarhet att förbudet mot handel med sälskinn skall följas. Mot bakgrund av de uppgifter i artikeln som refererar till har vi närmare undersökt tillgänglig handelsstatistik, men inte där kunnat få den bekräftad. Vi har dessutom tagit kontakt med för att undersöka förhållandena ytterligare. Om det visar sig att det finns fog för uppgifterna i artikeln kommer vi att agera för att förbudet följs.
frs · GL12678 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om de s.k. integrationsmedlen kommer att bli tillgängliga på lika villkor för kommuner och bostadsområden med stora behov och goda projekt också utanför de tre största städerna och deras omland. Bakgrunden är regeringens satsning i vårpropositionen för utvecklingsprojekt i utsatta bostadsområden. fattade beslut om mål och riktlinjer för den framtida integrationspolitiken. Enligt propositionen skall samhällets etniska och kulturella mångfald tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning på alla samhällsområden och nivåer. I regeringens vårproposition är vidare integrationspolitiken ett prioriterat framtidsområde under rubriken . Ett resurstillskott föreslås därför inom en rad olika områden. Av central betydelse är åtgärder som skall ge goda kunskaper i svenska språket och skapa goda villkor på arbetsmarknaden och satsningar på utsatta bostadsområden. Av detta följer att grunden för integrationspolitiken såväl i storstadsregionerna som i landets övriga kommuner är och måste vara den generella politiken. Segregationens komplexa mekanismer har emellertid gjort att staten stimulerat metodutveckling i några av de mest utsatta bostadsområdena, framför allt i storstäderna. Ett viktigt steg ytterligare i denna riktning tog regeringen genom beslutet att bevilja till för som nationellt utvecklingsområde. Men statens satsningar pågår även i några bostadsområden utanför storstadsregionerna, bl.a. just i som omnämner. Det är naturligtvis angeläget att dessa olika satsningar fortsätter, vilket är innebörden av vårpropositionen. Det finns ett naturligt behov av att de samordnas med kommande storstadspolitik. Låt mig bara understryka att integrationspolitiken är nationell, vilket innebär att framtidsområdet "Ett för alla" också har bäring på hela landet. Den närmare utformningen bereds emellertid i . Jag får därför utöver vad jag sagt här hänvisa till den kommande storstadspropositionen som läggs och till höstens budgetproposition.
frs · GL12679 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder så att det blir praktiskt möjligt även för handikappade att övningsköra . Enligt gällande regler får den som fyllt , oavsett om han eller hon är handikappad, övningsköra privat med personbil om eleven har körkortstillstånd och godkänd handledare. Reglerna om körkort hindrar alltså inte att en handikappad person övningskör och erhåller körkort så länge handikappet i sig inte utgör ett medicinskt hinder för körkortsinnehav. Några regler om ekonomiskt bistånd för erhållande av körkort eller för anskaffande av fordon finns inte i körkortsförfattningarna. Sådana regler finns i förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade men någon absolut rätt till bistånd föreligger inte.
frs · GL1268 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat arbetsmarknadsministern om hon tänker ta något initiativ för att hjälpa svenska företag att slippa betala dubbla semesterlöner vid entreprenadarbeten i . Bakgrunden är en ny tysk lag som bl.a. innebär att varje utländskt företag skall betala in förskott på semesterersättning till en semesterkassa, som arbetsgivaren enligt svenska regler kan vara skyldig att betala semesterersättning direkt till arbetstagaren i samband med semesterledighet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag är medveten om att tillämpningen av de tyska semesterkassereglerna på svenska arbetsgivare har medfört problem för små svenska byggföretag som utför tillfälliga arbeten i . Regeringen och har fått in flera klagomål från svenska företag. Vi ser allvarligt på problemet. Effekten kan bli att inte bara de tillfälliga arbetena försvåras utan även att svensk varuexport indirekt hindras då arbetena ofta sker i samband med varuleverans (montering eller installation). Vi har från svensk sida påtalat detta, dels vid kontakter som tjänstemän från Närings- och haft med tyska regeringstjänstemän, dels genom den svenska ambassaden i , som den 17oktober tillskrivit tyska myndigheter i ärendet. Vi kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen av frågan och aktivt arbeta för en lösning.
frs · GL12680 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtagit eller ämnar vidta för att öka människors valmöjligheter mellan offentlig och privat vård, bredda nytänkande och verka för alternativa verksamhetsformer. Frågan är bl.a. ställd mot bakgrund av Samverkansdelegationens slutbetänkande spelregler och vissa av de förslag som framförs där. När det gäller Samverkansdelegationens slutbetänkande spelregler och de förslag som framförs där, så har detta varit ute på remiss och en remissammanställning kommer att göras . Innan jag tar ställning till delegationens förslag vill jag givetvis först ta del av remissammanställningen. Om remissammanställningen visar att åtgärder bör vidtas är regeringen självklart beredd att överväga sådana. Vi har en jämförelsevis kostnadseffektiv hälso- och sjukvård. Det finns därför enligt min mening ingen anledning att ifrågasätta det svenska sjukvårdssystemets grundvalar, dvs. att vi har en gemensam finansiering skattevägen, att sjukvården är demokratiskt styrd, att resurserna fördelas efter behov, att vården finns över hela landet och att det finns ett regionalt och lokalt inflytande. Detta innebär dock inte att all hälso- och sjukvård måste vara offentligt producerad. Jag anser att det bör finnas alternativ till den offentligt drivna hälso- och sjukvården, eftersom detta främjar utvecklingen av vården. Jag tror dock inte att det är antalet privata vårdgivare som är av avgörande betydelse utan snarare det faktum att det finns alternativ till den offentligt drivna hälso- och sjukvården, dvs. att det inte råder en monopolsituation. Vi har heller inte en monopolsituation. Privata läkare svarar för av samtliga läkarbesök och privata sjukgymnaster för av sjukgymnastbesöken. Det finns dock stora variationer mellan landstingen. Vissa landsting har betydligt större andel privat vård och andra betydligt mindre. Av den anledningen har jag vid ett flertal tillfällen uttalat att landstingen bör inta en positiv hållning till privata vårdgivare och ge dem rimliga möjligheter att utvecklas. Men det är även viktigt att de privata vårdgivarna inser och accepterar att en ökad trygghet och ett större utrymme i det samlade vårdutbudet kräver anpassning från deras sida. I syfte att förbättra samverkan mellan offentlig och privat vård på lokal nivå har regeringen verkat för att lokala samverkansorgan inrättats inom varje landsting. Enligt de signaler jag har fått har det på många håll genererat positiva effekter. Jag tror att landstingen generellt sett har börjat inta en större öppenhet mot alternativa driftsformer. Jag vill också erinra om det resurstillskott som successivt tillförs kommuner och landsting . Detta resurstillskott bör kunna lindra den ansträngda ekonomiska situation som råder inom många landsting och som på vissa håll angetts som en av orsakerna till att det varit svårt att teckna nya vårdavtal med privata vårdgivare.
frs · GL12681 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har med anledning av mordet på den katolske biskopen frågat mig om jag avser att verka för ytterligare ansträngningar för en fredlig utveckling i . Mordet på biskop - efter det att han presenterat den katolska kyrkans rapport över de fasansfulla brott som begåtts mot de mänskliga rättigheterna under drygt tre decennier av väpnad konflikt - har kastat en mörk skugga över den pågående försoningsprocessen i . Reaktionen över mordet har varit stark bland befolkningen i landet med många spontana och massiva manifestationer med hyllningar till den mördade biskopen och krav på ett snabbt uppklarande av mordet. Även internationellt har reaktionen varit kraftig. Jag fördömde själv i ett uttalande mordet och tog också initiativet till EU:s gemensamma deklaration om dådet . Det är mycket viktigt för hela fredsprocessen att brottsundersökningen uppfattas som trovärdig. President beslut att tillsätta en särskild kommission som på nära håll följer utredningsarbetet kan förhoppningsvis bidra härtill. Det är också positivt att man har accepterat erbjudande om att låta experter från den federala polisen bistå i utredningsarbetet. Även FN genom sin särskilda fredsmission - Minugua - följer fallet mycket nära och har ett eget utredningsarbete inom ramen för sitt övervakningsuppdrag. Jag kan försäkra att aktivt följer utvecklingen och på olika vis försöker bistå ansträngningarna att upprätthålla den nu så hårt drabbade fredsprocessen. Vi står i nära kontakt med såväl regeringen som andra berörda parter i och rådgör kontinuerligt med FN och inom EU om lämpliga åtgärder för att stödja den pågående processen. försöker också genom sitt biståndssamarbete stödja insatser som syftar till såväl en ökad förståelse för fred och demokrati som ökade utvecklingsmöjligheter för den fattigaste befolkningen. Vi samarbetar här med andra givarländer och stöder även internationella organisationer som exempelvis och . är en av de största bidragsgivarna till FN:s fredsmission - Minugua- i vilken ingår flera svenska observatörer. En rad svenska enskilda organisationer är också delaktiga i många viktiga biståndsprojekt på lokal och regional nivå i .
frs · GL12682 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt en översyn av borttagandet av sistalänkenbestämmelsen i utlänningslagen kommer att göras. Med uttrycket sista länk avses i det här sammanhanget en person vars alla anhöriga befinner sig i men som själv bor kvar i det gamla hemlandet. En sådan person har inte, bara på grund av att han eller hon är s.k. sista länk, rätt att bosätta sig i . Han eller hon kan ha andra skäl att få komma hit. I utlänningslagen räknas det ju upp en rad omständigheter som gör att en person kan få uppehållstillstånd, exempelvis vid hushållsgemenskap. En viss öppning finns för nära anhöriga till flyktingar att få komma hit trots att de inte ingått i familjegemenskapen. Dessa senare fall är undantag och uppehållstillstånd får endast beviljas om synnerliga skäl föreligger. De nuvarande bestämmelserna om anhöriginvandring gäller sedan den 1januari 1997. Regeringen beslutade den 29april att en utvärdering skall göras av de förändringar som föranleddes av propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop. 1996/97:25). Utvärderingen skall vara klar . Jag har tagit del av information kring några enskilda fall där den nya lagstiftningen framstår som mycket restriktiv ur humanitär synvinkel. Utvärderingen kommer att ge underlag för en mer allsidig bedömning om det finns behov av att göra förändringar.