ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12446 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om han avser att göra en statsfinansiell bedömning av de mindre och medelstora högskolornas ökade resursbehov med anledning av företagens behov av kompetens. Statsministern har överlämnat frågan till mig för att besvaras. Samhället och arbetslivet förändras i allt hastigare takt. Dagens och morgondagens arbetsmarknad kräver alltmer kvalificerad utbildning. Nya och kvalificerade arbetsuppgifter som förutsätter högskoleutbildning skapas och okvalificerade arbetsuppgifter försvinner. För att stärka och utveckla vårt samhälle är utbildning, forskning och en välutbildad arbetskraft av central betydelse. Högre utbildning av god och likvärdig kvalitet skall erbjudas vid universitet och högskolor över hela landet. Det långsiktiga målet är att göra högskoleutbildning tillgänglig för alla som önskar studera och som uppfyller kraven på behörighet. Ett av de viktigaste medlen för att åstadkomma en regional balans och tillväxt i samhället har visat sig vara satsningen på de mindre och medelstora högskolorna i landet. Expansionen av högskolan har varit betydande. På förslag av regeringen har beslutat om att tillföra högskolan 60000 permanenta platser. Det finns ett stort behov av fler personer med kunskap i teknik och naturvetenskap. Därför är tyngdpunkten av de nytillkommande platserna inom naturvetenskap och teknik. studerar nästan var tredje student vid de mindre och medelstora högskolorna. Av de nytillkommande platserna har närmare två tredjedelar tillfallit mindre och medelstora högskolor. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) föreslog regeringen att tilldela samtliga högskolor permanenta och förstärkta forskningsresurser. Ökningen av de mindre och medelstora högskolornas permanenta forskningsresurser innebär att dessa högskolor förfogar över av de medel som anslår till forskning vid universitet och högskolor. Det omgivande samhällets behov av kunskap i olika branscher, företag och regioner verifieras på en mängd sätt. Universitetens och högskolornas årsredovisningar, andra skrivelser och framställningar utgör det viktigaste underlaget i regeringens budgetarbete. I arbetet med budgeten görs en totalbedömning och sammanvägning av en rad relevanta faktorer, bl.a. de mindre och medelstora högskolornas resursbehov i relation till behovet av kompetens i olika branscher och företag.
frs · GL12447 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är villig att medverka till att företagen får sina deklarationsblanketter tidigare än vad som är fallet. Av lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter framgår att näringsidkare enligt huvudregeln skall lämna särskild självdeklaration taxeringsåret. Under vissa omständigheter kan man få anstånd med att lämna deklarationen till en senare tidpunkt. Det finns en möjlighet till s.k. byråanstånd. Denna möjlighet gäller för dem som anlitar t.ex. en bokförings- eller revisionsbyrå för att upprätta självdeklarationen. Vid byråanstånd medges bokförings- eller revisionsbyrån anstånd med att lämna sina klienters deklarationer enligt en tidsplan som löper den 1 april-den 15 juni taxeringsåret. Förtryckta blanketter för särskild självdeklaration skickas ut till dem som presumeras vara skyldiga att lämna sådan deklaration. Förtryckning av blanketter sker med hänsyn till de olika kriterier som gäller enligt lag för respektive blankettyp och som baseras på uppgifter från senast lämnade självdeklaration samt övriga kända och aktuella uppgifter i olika register. Precisionen i urvalet inför förtryckningen av blanketterna blir bättre om detta kan göras , helst efter utgången av beskattningsåret. Av intresse i sammanhanget är att uppskattningsvis ca 1,5 miljoner deklarationsskyldiga lämnar särskild självdeklaration. Av det sagda följer att det är ett mycket stort antal uppgifter som skall förtryckas och sändas ut till deklaranterna. Det innebär redan under nuvarande förhållanden en stor tidspress på skatteförvaltningen att hinna registrera, förtrycka och sända ut de särskilda självdeklarationerna så att de finns tillgängliga för deklaranterna före det att deklarationen skall lämnas. Det är inte praktiskt möjligt att i någon betydande utsträckning tidigarelägga utskicket av blanketterna. Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter ses över av (Fi 1995:05). Utredningen skall enligt sina direktiv bl.a. göra en systematisk översyn av nuvarande bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet samt utarbeta så enkla och enhetliga regler som möjligt. Dessutom har utredningen bemyndigats att ta upp frågor som har anknytning härtill. En sådan anknytande fråga är att se över möjligheten att förenkla deklarationsförfarandet, såsom att exempelvis senarelägga tidpunkten för att lämna särskild självdeklaration. kommer att överlämna sitt slutbetänkande. Den kommande beredningen av betänkandet får visa vilka åtgärder som kan behöva vidtas. Jag är därför inte beredd att vidta några åtgärder i det avseende som anger. Arbetet med att förenkla reglerna för de mindre företagen är dock högt prioriterat inom regeringen.
frs · GL12449 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av information som lämnat till skattemyndigheterna, och som anger uppfattning om de mervärdesskatterättsliga konsekvenserna vid företagens anskaffning av s.k. hemdatorer. hänvisar därvid till beslut om särskilda regler vid inkomsttaxeringen i fråga om fömånsbeskattning rörande sådana datorer. I den nämnda informationen anger att anskaffandet av datorer för de anställdas privata bruk inte bör anses utgöra ett förvärv för verksamheten även om syftet är att höja datamognaden i företaget. Detta innebär, enligt informationen, att arbetsgivaren inte har avdragsrätt eller rätt till återbetalning av mervärdesskatten vid anskaffningen av datorerna till de anställda. Enligt mervärdesskattelagstiftningen föreligger avdragsrätt för ingående skatt i en verksamhet som medför skattskyldighet, om den ingående skatten hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Regeln har samma innebörd som motsvarande bestämmelse i EG-rätten, där det uttrycks så att avdragsrätt föreligger i den mån varor används i samband med den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner. Enligt information innebär detta bl.a. att en tillgång som uteslutande skall nyttjas privat inte berättigar till avdrag av ingående skatt. Om varan endast i ringa omfattning används i verksamheten kan den inte anses ha anskaffats för verksamheten, varför avdrag inte heller skall medges. beslut rör, så som anger, förmånsbeskattning för den anställde. Syftet med regeringens förslag var att främja utbildning i modern teknik bland de anställda i företag i . Det är viktigt att även vuxna får del av datautbildning och att man riktar särskild uppmärksamhet på arbetstagare som inte så ofta kommer i kontakt med datorer. beslut ökar möjligheterna för anställda att delta i IT-utbildningar och låna hem en dator. Därmed vidgas möjligheterna till alternativa utbildningsformer utan skattekonsekvenser för den enskilde. Riksdagsbeslutet rörde således inkomstbeskattningen och förmånsbeskattningsreglerna för de anställda. Det finns i detta fall inte någon parallell mellan avdragsreglerna på mervärdesskatteområdet och de regler som gäller vid inkomsttaxeringen i fråga om avdragsrätt för inventarier som anskaffas för privat nyttjande av anställda i företag, eller de regler som vid inkomsttaxeringen gäller i fråga om förmånsbeskattning av de anställda vid sådant privat nyttjande. Eftersom vår lagstiftning på mervärdesskatteområdet bygger på gemensamma regler överenskomna inom EG, kan några särskilda lagregler om utökad avdragsrätt för s.k. hemdatorer inte införas. Avdragsrätt kan således endast medges när en anskaffning verkligen sker för verksamheten. Denna bedömning ankommer på skattemyndigheterna. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder i de avseenden anger.
frs · GL1245 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att se över lagstiftningen för att förhindra skövling av skog. Eftersom frågan är ställd till mig och utgår från en bestämmelse i skogsvårdslagen förutsätter jag att det är den lagstiftningen som frågan avser. Den nuvarande skogsvårdslagen beslutades i stora delar inom ramen skogspolitiska beslut. gavs i uppdrag att utvärdera beslutet och redovisa resultatet av utvärderingen . Så kommer också att ske. I det sammanhanget kommer regeringen att få underlag för en bedömning av om skogsvårdslagstiftningen kommer att behöva ändras i något avseende. De kortsiktiga ekonomiska intressen som ligger bakom den hantering som föranleder fråga uppmärksammades av regeringen . Genom en ändring i skogsvårdsförordningen satte regeringen då stopp för möjligheten som fanns att genom klyvning av en skogsfastighet undvika begränsningarna för slutavverkning av skog på fastigheter större än . fick också i uppdrag att med förtur göra en granskning av just denna fråga. Granskningen visade att de s.k. skogsklipparnas verksamhet hade mycket liten och geografiskt begränsad omfattning. Några ytterligare ändringar i lagstiftningen gjordes därför inte. Jag kan försäkra om att jag noggrant följer utvecklingen i denna fråga. Det är inte acceptabelt att vissa personer, om än få, skall kunna bedriva en kortsiktig ekonomisk exploatering som inte är i linje med andan i gällande skogspolitik. I budgetpropositionen aviserade därför regeringen ytterligare begränsningar för slutavverkningsmöjligheterna på de mindre fastigheterna. beslutade regeringen mot denna bakgrund att sänka arealgränsen för de fastigheter som helt skall kunna undantas från skogsvårdslagens ransoneringsregler. I fortsättningen kommer begränsningar i skogsägarens handlingsfrihet vad gäller slutavverkning att gälla alla skogsfastigheter större än . Jag är medveten om att det kan behövas ytterligare förändringar i skogsvårdslagstiftningen, t.ex. vad gäller reglerna för lägsta slutavverkningsålder. Underlag för ställningstagande i dessa frågor kommer vi, som jag nämnde i det föregående, att få .
frs · GL12450 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om regeringen avser verka för att deltagarförteckningar avseende representation m.m. blir offentliga handlingar. Frågan har överlämnats till mig. Förteckningar över gäster för vilka representation har utövats i verksamhet är allmänna handlingar. Enligt Statsrådsberedningens rättsavdelning kan det i något enstaka fall tänkas att sekretess gäller för uppgifterna enligt bestämmelserna i sekretesslagen. Men enligt , som gjort en granskning av samtliga departement, finns det inga hemligstämplade fakturor eller gästförteckningar i det granskade materialet. För redovisning av representationskostnader gäller samma regler som vid annan redovisning. Det skall finnas underlag som styrker utläggen och uppgifter om vilka som deltagit i representationen och om syftet med den. Om representationen avser en större grupp deltagare behöver dock inte, enligt förvaltningskontorets föreskrifter om representation, personerna namnges utan det räcker med att gruppen anges. I flera fall har departementen fört separata gästlistor eller anteckningar om vilka gäster som deltagit vid representation. Detta strider enligt inte mot föreskrifterna. Men revisionskontoret rekommenderar dock att gästförteckningarna bifogas verifikationerna. Revisionskontorets promemoria slår fast att "föreskrifterna följs i en tillfredsställande omfattning". Revisorerna har framfört vissa påpekanden och rekommendationer för framtiden.
frs · GL12451 · 1997-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till statsministern om . Frågan har överlämnats till mig. Som framhåller rymmer stora möjligheter till en dynamisk och expansiv utveckling. Den fasta förbindelsen över , som skall stå klar om , bör kunna bidra till att stimulera utbyte, tillväxt och sysselsättning inom regionen. I ett nordiskt samarbetsperspektiv är det angeläget att nationsgränser - inte bara mellan och - inte blir särskiljande barriärer som hindrar eller försvårar vardaglig samfärdsel på regional nivå. har här en tradition av öppenhet att värna och bygga vidare på. Jag vill nämna att och har inrättat ett arbetsmarknadspolitiskt råd för med uppgift att bl.a. underlätta rörlighet och möjligheter till utbildning. Ett praktiskt samarbete mellan arbetsförmedlingarna i regionen är väl etablerat liksom samverkan i byggsysselsättningsfrågor. ingår också i det av s.k. sysselsättningspakter som omfattar alla medlemsstater. Regeringen ger stöd till arbetet inom pakterna. Men det är många faktorer som skall samverka för att företagsamhet och rörlighet över nationsgränsen i skall kunna fungera smidigt och bidra till dynamik och framsteg. intensifieras därför - efter kontakter mellan och regeringar och på grundval av det underlag som redan tagit fram - arbetet med att kartlägga och analysera existerande hinder härvidlag: tekniska, rättsliga, ekonomiska, arbetsmarknadsmässiga och andra. Målet är att möjligt skapa en överblick över behov och möjligheter att åstadkomma en harmonisering av regelverk, praxis och rutiner som påverkar villkoren för arbete, boende och företagande inom regionen. Resultatet av arbetet bildar utgångspunkt för fortsatta kontakter och samtal mellan regeringarna i och , och andra berörda aktörer.
frs · GL12452 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister om den säger nej till stödet för moratorium för vapenexport till och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att de är jag som skall besvara frågan. Skulle regeringarna i och besluta om ett moratorium, skulle ett sådant självfallet respekteras av den .
frs · GL12453 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att olika tjänster i hemmet skall få en ur skattesynpunkt likvärdig behandling. fråga ställs mot bakgrund av att en möjlighet till skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten på bostadshus infördes . Avsikten var att stimulera byggnadsverksamheten i landet i ett läge med en avmattning i byggkonjunkturen. Enligt de förnyade bedömningar regeringen gjorde i budgetpropositionen ansågs det med samma motiv angeläget att förlänga stimulansen till att gälla även . ROT-avdraget har alltså en konjunkturpolitisk bakgrund, där avsikten bl.a. är att överbrygga en temporär svacka för att undvika en framtida brist på arbetskraft. När frågar varför andra tjänster som t.ex. lokalvård, vårbruk i trädgård och fönsterrengöring inte ges samma skattemässiga behandling som byggnadsarbeten handlar det inte om konjunkturpolitik. Enligt min mening finns inga särskilda konjunkturpolitiska skäl för en stimulans av städning, arbete i trädgårdar och fönsterputsning. Rent allmänt finns också tydliga tecken till ett förbättrat läge på arbetsmarknaden med en ökning av sysselsättningen inom den privata sektorn främst till en följd av en uppgång i sysselsättning i privat tjänstesektor. Frågan handlar i stället om huruvida det av effektivitetsskäl är motiverat att minska skatten på olika tjänster där individerna själva har möjlighet att utföra arbetet. Denna fråga har behandlats av som också presenterade olika förslag. Regeringen kunde i budgetpropositionen instämma i utredningens analys av de effektivitets- och specialiseringsvinster som de av utredningen presenterade förslagen kan medföra. konstaterades att utredningens förslag till finansiering skulle leda till oacceptabla effekter på inkomstfördelningen. Jag anser i likhet med att en eventuell skattestimulans av tjänstesektorn bör riktas mot ett förhållandevis brett område av tjänster. En smal avgränsning försämrar åtgärdernas fördelningspolitiska profil. Åtgärder med en bred inriktning ger å andra sidan en betydande offentlig-finansiell kostnad. Ett system med skattesubventionering av tjänster riktade till hushållen måste finansieras fullt ut och kraven på balanserade offentliga finanser begränsar det utrymme som finns för en satsning på tjänstesektorn. Möjligheten att höja skatter och avgifter på andra sektorer är begränsat. Verksamheter som skolan, vården och omsorgen måste undantas från besparingar. Vilken finansiering som bör väljas vid en eventuell skattestimulans av tjänstesektorn bereds inom .
frs · GL12454 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att förutsättningar för försvarsindustrins kritiska kunskapsmassa bevaras. Den svenska försvarsindustrins förmåga som kvalificerad leverantör har ett fortsatt stort försvars- och säkerhetspolitiskt värde. En inhemsk försvarsindustri medför fördelar eftersom den samlade försvarsindustriella förmågan skapar möjligheter till ökad produktion för svenska behov i kris. Regeringen har den 18december 1997 lämnat uppdrag till Försvarsmakten mot bakgrund av att Överbefälhavaren har anmält att det råder ekonomisk obalans i Försvarsmaktens planering för den resterande totalförsvarsbeslutsperioden. Försvarsmakten fick i uppdrag att redovisa förslag till minskad materielanskaffning som kan göras utan att i ett längre perspektiv äventyra försvarsindustrins möjligheter att bidra till Försvarsmaktens materieltillförsel i ett anpassningsskede. Försvarsmakten skulle beakta de s.k. baskompetenserna som beslutade om totalförsvarsbeslut. Försvarsmakten skulle mot bakgrund av förslaget till minskad materielanskaffning redovisa vilka konsekvenserna blir för svensk försvarsindustri. Försvarsmakten uppdrogs vidare redovisa möjligheterna och konsekvenserna av att i ökad omfattning upphandla materielunderhåll av industrin. Försvarsmakten anger i sitt svar till regeringen den 16februari 1998 att infordrade uppgifter är omfattande och kräver ytterligare kontakter mellan berörda myndigheter och industrin. Försvarsmakten har bedömt att en analys av förutsättningarna för den materiella anpassningsförmågan kan genomföras fullt ut och redovisas senast den 1juni 1998. Analysen skall också inventera behovet av inhemsk kompetens och kapacitet för att Försvarsmaktens behov av utveckling, anskaffning och vidmakthållande skall tillgodoses genom ett fördjupat utlandssamarbete. Jag vill inte föregripa resultatet av Försvarsmaktens pågående arbete. Jag förutsätter att de frågor vilka lyft fram beträffande kompetensen inom försvarsindustrin blir behandlade i det arbetet.
frs · GL12455 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om han är beredd att medverka till en översyn av de delar (apotekarutbildning, och ) som staten är involverad i för att underlätta läkemedelsindustrins svåra rekryteringssituation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som har ansvar för läkemedelsområdet och frågan har därför överlämnats till mig. En särskild utredare, generaldirektör , har överlämnat ett betänkande om den framtida läkemedelsdistributionen - Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28). Betänkandet skall sändas ut på remiss till berörda instanser och sedan beredas inom . I detta sammanhang kommer även industrins roll att diskuteras. I budgetpropositionen 1997 redovisar regeringen en utredning som har genomförts av om det finns behov av att apotekarutbildning anordnas vid ytterligare en högskola förutom vid . konstaterar att det finns förutsättningar att bygga upp en apotekarutbildning vid , och då i samverkan med motsvarande institutioner i . En sådan utbildning kan tidigast påbörjas . Förutom apotekarutbildningen har flera universitet och högskolor byggt ut utbildningsprogram med läkemedelsindustrin som avnämare. Dessa utbildningar finns såväl inom det farmaceutiska som inom de matematisk-naturvetenskapliga, tekniska och medicinska fakultetsområdena. I budgetpropositionen finns en utförlig beskrivning av dessa satsningar.
frs · GL12457 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra utvecklingskraften och samarbetsmöjligheterna för svensk försvarsindustri mot bakgrund av de förslag till neddragningar av försvarets kostnader som Överbefälhavaren presenterade den 16februari. Den svenska försvarsindustrins förmåga som kvalificerad leverantör har ett fortsatt stort försvars- och säkerhetspolitiskt värde. En inhemsk försvarsindustri medför fördelar eftersom den samlade försvarsindustriella förmågan skapar möjligheter till ökad produktion för svenska behov i kris. Regeringen följer aktivt den omstrukturering av försvarsindustri som pågår i . Regeringen har närmat till (), vilket kan skapa utrymme till att förbättra de långsiktiga villkoren för svensk försvarsindustri. För att främja svensk export har en statssekreterargrupp för försvarsindustrifrågor inrättats i för att bl.a. diskutera vilka större exportprojekt som bör bli föremål för särskild uppmärksamhet från regeringens sida samt vilka åtgärder som bör vidtas för att understödja de svenska företagens marknadsföring. Regeringen har den 18december 1997 lämnat uppdrag till Försvarsmakten mot bakgrund av att Överbefälhavaren har anmält att det råder ekonomisk obalans i Försvarsmaktens planering för den resterande totalförsvarsbeslutsperioden. Försvarsmakten fick i uppdrag att redovisa förslag till minskad materielanskaffning som kan göras utan att i ett längre perspektiv äventyra försvarsindustrins möjligheter att bidra till Försvarsmaktens materieltillförsel i ett anpassningsskede. Försvarsmakten skulle beakta de s.k. baskompetenserna som beslutade om totalförsvarsbeslut. Försvarsmakten skulle mot bakgrund av förslaget till minskad materielanskaffning redovisa vilka konsekvenserna blir för svensk försvarsindustri. Försvarsmakten uppdrogs vidare redovisa möjligheterna och konsekvenserna av att i ökad omfattning upphandla materielunderhåll av industrin. Försvarsmakten anger i sitt svar till regeringen den 16februari 1998 att infordrade uppgifter är omfattande och kräver ytterligare kontakter mellan berörda myndigheter och industrin. Försvarsmakten har bedömt att en analys av förutsättningarna för den materiella anpassningsförmågan kan genomföras fullt ut och redovisas senast den 1juni 1998. Analysen skall också inventera behovet av inhemsk kompetens och kapacitet för att Försvarsmaktens behov av utveckling, anskaffning och vidmakthållande skall tillgodoses genom ett fördjupat utlandssamarbete. Jag vill inte föregripa resultatet av Försvarsmaktens pågående arbete. Jag förutsätter att de frågor vilka lyft fram beträffande utvecklings- och produktionskapaciteten inom försvarsindustrin blir behandlade i det arbetet.
frs · GL12458 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att höja säkerheten på brandbekämpningsmateriel i bruk. har en viktig uppgift i vårt samhälle, då det gäller att begränsa skador på liv, egendom och miljö i samband med bränder. Detta ställer stora krav på väl utbildad personal som använder sig av rätt metoder och en väl anpassad teknik. Kvaliteten på bl.a. brandslang är avgörande för att kunna göra säkra och effektiva insatser. Det finns en svensk standard för brandslang. Vid offentlig upphandling av materiel är det viktigt att man inom kommunernas räddningstjänst ställer rätt krav och hänvisar till gällande standarder för att erhålla en så bra produkt som möjligt. pågår ett EU-arbete med att ta fram en särskild Europastandard för brandslang. I detta standardiseringsarbete medverkar bl.a. och . Rutiner för skötsel och underhåll av materiel ligger på respektive räddningstjänsts ansvar. följer standardiseringsarbetet och genomför studier för att kartlägga kvaliteten på bl.a. brandslang, som sedan delges kommunerna. Mot denna bakgrund avser regeringen inte att vidtaga några åtgärder för att ytterligare höja säkerheten på brandbekämpningsmateriel i bruk.