ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12615 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att åtgärder vidtas så att vetorätt för markägare i minerallagen införs. Minerallagen bygger på att de mineraltillgångar som omfattas av lagen tillhör oss alla och inte den enskilda jordägaren. Den nya minerallagen infördes den 1juli 1992 och avvecklades den s.k. kronoandelen, som i praktiken innebar att gruvföretagen skulle betala en avgift till staten för utvinningen. Förändringen genomfördes för att ta bort en konkurrensnackdel för gruvindustrin eftersom motsvarande bestämmelse saknades i de flesta andra länder. Bl.a. denna åtgärd har lett till att prospekteringen efter ökat . prospekterades det i vårt land för ca . Att utländska bolag har en andel i detta tycker jag är positivt. En ökad aktivitet i sökandet efter mineraler bidrar till att vår malmbas kan hållas på en tillräcklig nivå och kan också leda till ökad produktion och sysselsättning ofta i glesbygd. Vi skall vara medvetna om att även om prospekteringen ökat i vårt land så är prospektering en verksamhet som ytterst sällan leder till öppnandet av en ny gruva. För gruvnäringen gäller det inte enbart att hitta en mineralisering, den skall också vara tekniskt och ekonomiskt utvinningsbar. Olika miljökrav och självklart också metallpriset är avgörande i detta sammanhang. Minerallagen är alltså till för att stimulera till prospektering och skapa goda förutsättningar för branschen men också för att se till så att motstående intressen visas vederbörliga hänsyn. Gruvverksamhet kan i de allra flesta fall samagera med skogsbruk, jordbruk, turism och andra lokala verksamheter. Om gruvverksamhet inte kan samagera med andra verksamheter görs en intresseavvägning, som kan leda till att tillstånd inte ges. De lagar som på olika sätt samverkar med minerallagen dvs. naturresurslagen, lagen om kulturminnen, , naturvårdslagen och miljöskyddslagen är till för att tillvarata medborgarnas behov och skydda samhällets intressen. Vi har alla ett ansvar att se till att saklig och sansad information lämnas till de människor som blir oroliga när de upplever att en okänd verksamhet hotar deras hembygd. Detta gäller för företagen, för berörda myndigheter och inte minst för oss politiker. Jag menar att vi skall ha en gruvindustri i vårt land därför att vi behöver fler jobb, vi har en berggrund med god potential, metaller är ett kretsloppsmaterial, vi har en bra lagstiftning för både inre och yttre miljö och vi har en ansvarskännande gruvnäring. Vi kan därigenom på ett bra sätt medverka till en balanserad användning av metaller i världen. Jag anser mot denna bakgrund att en renodlad vetorätt för markägare varken är motiverad eller berättigad.
frs · GL12616 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att ge tillstånd till Polenkabeln för att kunna använda den polska kolbaserade elektriciteten som ersättning vid nedläggning. Inledningsvis vill jag tillbakavisa alla påståenden om att regeringen skulle förhandla om att ersätta bortfallet av el från med elimport från eller något annat land. Detta är inte sant. Regeringen verkar enligt de av fastställda energipolitiska riktlinjerna (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). De innebär bl.a. att den avvecklade kärnkraften skall ersättas med effektivisering av energianvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktion. skall även i fortsättningen vara i huvudsak självförsörjande med el. Vi skall dock inte avstå från att importera el, exempelvis när vi har ont om vattenkraft i , på samma sätt som vi exporterar el vid god tillgång på vattenkraft. Erfarenheterna från det nordiska samarbetet på elområdet visar att det finns stora fördelar med internationellt kraftutbyte och elhandel. Det möjliggör en jämnare och mer effektiv elproduktion, vilket minskar de negativa miljöeffekterna. Det främjar också stabila och låga elpriser. Det är även bra för försörjningstryggheten att koppla samman kraftsystemen i olika länder för att skapa mer flexibla försörjningsstrukturer. Samarbetet skapar också ett naturligt forum för diskussioner om harmonisering av regelverken inom området, vilket är av stor betydelse inte minst för en positiv utveckling inom miljöområdet. Energisamarbetet i är en viktig del i energiöverenskommelsen och den energipolitik som beslutat om. Ett vidgat energisamarbete i , bl.a. genom en utbyggd infrastruktur, är av största vikt för utvecklingen av en säker och mer miljövänlig elförsörjning i regionen. Polenkabeln är en del i en sådan infrastruktur. En förutsättning för Polenkabeln är att ett utbyte av el kommer att ske mellan länderna, vilket naturligtvis innebär att under vissa tider kommer att importera kraft från . Enligt vad jag har erfarit av de avtal som slutits om kraftutbyte kommer dock att via Polenkabeln exportera mer kraft än vad som importeras. Det finns alltså goda energipolitiska skäl att anlägga Polenkabeln, men de har inget att göra med behovet av att ersätta bortfallet av el från så som antyder. Avslutningsvis vill jag framhålla för att regeringen genom koncessionsbeslutet den 17juli 1997 med stöd av ellagen har givit tillstånd till att anlägga och driva Polenkabeln. Den ändrade tekniska utformning på kabeln som diskuterats måste prövas av regeringen enligt ellagen. Detta har jag berört i ett tidigare frågesvar till (fråga 1997/98:585 av om Polenkabeln, besvarad den 25mars 1997, dnr N98/585). För projektet krävs tillstånd också enligt annan lagstiftning, exempelvis och vattenlagen. Tillståndsprövningen är i dessa delar ännu inte avslutad. Jag har framhållit för att jag som statsråd inte kan ingripa i eller kommentera prövningen av enskilda ärenden.
frs · GL12617 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att se över medborgarskapskravet för statsråd. Låt mig inledningsvis säga något om bakgrunden till de nuvarande reglerna på detta område. Enligt den tidigare regeringsformen var en förutsättning för att bli statsråd att man var svensk medborgare genom födseln. Genom vår nuvarande regeringsform, som beslutades i politisk enighet, har detta villkor mildrats väsentligt; i 6kap. 9§ föreskrivs som behörighetskrav svenskt medborgarskap . Detta ansågs motiverat främst med hänsyn till "faran för påtryckningar i ett spänt läge" (prop. 1973:90 s.283; jfr SOU 1972:15 s.147f.). I övrigt föreskrevs endast att statsråd inte får utöva allmän eller enskild tjänst och att de inte heller får inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för dem. avvisades ytterligare generella kompetensvillkor med motiveringen att det uppenbarligen i högsta grad ligger i regeringens eget intresse att dess medlemmar har sådana egenskaper att de vinner förtroende i och hos allmänheten. Vad jag nu sagt visar att det alltid är en fråga om avvägning när det gäller att bestämma vilka formella krav som bör ställas på regeringsledamöter. Det är uppenbart att dessa krav bör utformas så att regeringsbildningen inte onödigtvis försvåras. Det bör därför i första hand vara en fråga för statsministern att avgöra vilka som skall ingå i regeringen och vilken kompetens och personliga egenskaper i övrigt de skall ha. Denna utgångspunkt har också kommit till uttryck i det lagstiftningsarbete som ligger till grund för den nuvarande regeringsformen. står det klart att vissa grundläggande kompetenskrav av formell natur inte kan undvaras. Kravet på svenskt medborgarskap , som det alltså var full politisk enighet om när det infördes, är ett exempel på ett sådant villkor. Vid en jämförelse med förhållandena i andra länder kan man konstatera att kompetenskraven för regeringsmedlemmar varierar. Detta gäller bl.a. frågan om medborgarskap. Man skall i detta sammanhang dock beakta att bl.a. villkoren för att förvärva medborgarskap skiljer sig åt mellan olika länder. Den svenska lagstiftningen måste i ett internationellt perspektiv betecknas som generös. Ändringar av de grundläggande reglerna för det svenska styrelseskicket brukar i vårt land genomföras endast om det finns en brett förankrad politisk uppslutning. Inte heller brukar ett så omfattande utredningsarbete som det innebär att se över grundlagens system genomföras med anledning av en enskild detaljfråga. Detta är principer som jag anser att det finns all anledning att även fortsättningsvis ha som utgångspunkt när vi diskuterar frågor av det här slaget. Jag har i den fråga som tagit upp inte uppfattat att det finns en sådan politisk opinion och har därför inte förberett någon översyn av det slag som han efterlyser. Skulle det dock visa sig att förutsättningarna finns är jag inte alls avvisande till att i lämpligt sammanhang låta se över även behörighetsreglerna för statsråd.
frs · GL12619 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att genomföra en konsekvensanalys för påverkan på utvecklingsländerna. Svaret på denna fråga är ja. Regeringen avser att innan förhandlingarna slutförts låta göra oberoende konsekvensanalyser av vissa centrala delområden i det föreslagna avtalet. Ett sådant område är avtalets effekter för utvecklingsländerna. I många utvecklingsländer råder brist på fungerande institutioner, lagstiftning, infrastruktur och kunskaper som kan göra det svårare att utnyttja ett multilateralt investeringsavtal. Det betyder inte att dessa länder har mindre behov av ett sådant avtal men hänsyn måste tas till deras speciella förutsättningar. Vi anser att en sådan analys i första hand bör göras i regi, så att slutsatserna får maximalt genomslag i förhandlingarna. Vi kommer i samråd med , som lagt ett principiellt förslag om en studie, att presentera konkreta områden som en OECD-analys av konsekvenser för bör innehålla. Jag kan också nämna att det brittiska biståndsorganet låtit genomföra en liknande studie och dess slutsatser kommer att födas in i processen och ge viktigt underlag för studie. För att försäkra oss om att vi har ett tillräckligt underlag kommer vi även att ha en beredskap att, om detta bedöms nödvändigt, följa upp och komplettera dessa utredningar med en eller flera egna studier.
frs · GL1262 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag planerar med anledning av det tillkännagivande beslutat om angående yrkesfiskarnas konkurrenssituation. Yrkesfiskarnas situation har uppmärksammats i ett flertal motioner . Motionärerna föreslår att ett särskilt s.k. yrkesfiskaravdrag liknande det som finns i införs. uttalade (bet. 1996/97:SkU13) att det förutsatte att regeringen slutför beredningen av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannländerna och därefter återkommer till med förslag som tillgodoser motionärernas krav på konkurrensneutralitet. I en interpellationsdebatt sade jag att jag inte kunde ange något exakt datum för när frågan kan vara färdigberedd. Skattelagstiftningen är endast en av de faktorer som påverkar yrkesfiskarnas konkurrenssituation. Ett eventuellt stöd till näringen kan emellertid utgå på andra sätt. Det finns omständigheter som tyder på att de norska och danska yrkesfiskarna har konkurrensfördelar. Frågan bör emellertid utredas närmare före ett slutligt ställningstagande till eventuella åtgärder för att uppnå konkurrensneutralitet för svenska yrkesfiskare jämfört med danska och norska yrkesfiskare. Såväl frågan om förekomsten av och omfattningen av konkurrensnackdelar för de svenska yrkesfiskarna som lämpligheten i skilda eventuella åtgärder behöver utredas ytterligare. Regeringen kommer därför att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda konkurrensförhållandena och att föreslå eventuella åtgärder för att uppnå konkurrensneutralitet. Inom förbereds direktiv till en sådan utredning. Utredningsuppdraget skall bedrivas mycket skyndsamt. Avsikten är att det skall redovisas .
frs · GL12621 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska folkölsförsäljningen till minderåriga. Liksom är jag oroad över uppgifterna att folkölsförsäljningen till minderåriga har blivit ett ökande problem. Jag har därför tillsatt en kommitté som har fått i uppdrag att se över vissa bestämmelser i alkohollagen samt bestämmelserna om försäljning av teknisk sprit m.m. Denna utredning skall bl.a. behandla frågan om en förbättrad tillsyn av folkölsförsäljningen i livsmedelshandeln. Det flera kommuner begärt är inte att få återinfört tillståndkravet för försäljning av folköl utan att det i alkohollagen införs en möjlighet att ta ut avgifter för tillsynen av försäljningen av folköl inom handeln. Det är inte ökad byråkrati med tillstånd som behövs utan en förbättrad tillsyn. Att införa tillsynsavgifter för detaljhandelns folkölsförsäljning ser jag som en möjlig väg att förbättra och effektivisera en systematisk kontroll av folkölsförsäljningen i detaljhandeln. Innan jag kan ändra lagstiftningen måste dock frågan utredas. I den kommitté om samverkan angående information kring bruk av alkohol, dess risker och skadeverkningar mellan branschorganisationer, försäkringsbolag och berörda myndigheter (OAS), där också företrädare för livsmedelshandeln ingår, planeras framöver omfattande opinionsinsatser för att förbättra ålderskontrollen och komma till rätta med langningen av bl.a. folköl till minderåriga. Regionala konferenser kommer att äga rum över hela landet med bl.a. den illegala folkölsförsäljningen som ett av flera teman. Jag kommer också att ta kontakt med företrädare för livsmedelshandeln för att direkt med dem diskutera gemensamma insatser för att försöka få till stånd en förbättrad ålderskontroll och insatser mot langning till minderåriga.
frs · GL12622 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen tänker göra med anledning av att en dansk forskare presenterat vissa resultat rörande farligheten hos bekämpningsmedlet Roundup och effekten därav för grödor som modifierats med hjälp av genteknik för att tåla detta medel. Enligt Kemikalieinspektionens bedömning visar de åberopade forskningsresultaten på en rad mycket svaga effekter på kromosomer och DNA. Effekterna har emellertid varit kortvariga och i flera fall kan det inte uteslutas att förändringarna mera beror på den använda analystekniken än på närvaron av Roundup. I några av de danska testerna saknas vidare ordentliga kontrollexperiment. Dessutom finns en rad andra studier med Roundup som inte tyder på någon gentoxisk effekt av ämnet. Mot bakgrund av vad Kemikalieinspektionen anfört är det min bedömning att det inte finns anledning att vidta speciella åtgärder. Regeringen kommer i stället att avvakta resultatet av bedömningen när glyfosat (Roundup) nästa gång kommer upp för att bedömas enligt rådets direktiv /414/EEG av den 15juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Då kommer alla relevanta fakta att vägas in i beslutet.
frs · GL12623 · 1997-12-31 00:00:00 — frågar hur regeringen avser att tillgodose nyanlända flyktingars behov av att behandlas tidigt och av kompetent personal för psykisk ohälsa inom ramen för det nya integrationsverkets verksamhet. mest angelägna uppgift är att verka för att alla berörda myndigheter, inklusive kommuner och landsting tar ett reellt ansvar för att inom sina respektive verksamhetsområden arbeta i linje med de integrationspolitiska målen. Det är viktigt att understryka att integrationsmyndigheten varken kan eller bör ta över andra myndigheters eller kommuners uppgifter. I ett integrationspolitiskt perspektiv är den i av stor betydelse. Det är kommunerna som tillsammans med den nyanlände har ansvar för att ett introduktionsprogram utformas . Introduktionsprogrammet skall utformas i samverkan med andra berörda myndigheter och, om det finns hälsoproblem, tillsammans med . uppgift är att se till att nyanlända invandrares behov av stöd i ett främmande land uppmärksammas. Detta skall ske bl.a. genom att myndigheten följer upp kommunernas introduktion för nyanlända invandrare och återför resultatet till kommunerna, andra myndigheter och regeringen. Den nya myndigheten kommer att ha en flexibel organisation, vilket innebär att den kan använda sina resurser, både i form av personal och tillfälliga medel, där behoven är störst. Därmed får den nya integrationsmyndigheten en central och pådrivande roll för att förbättra och utveckla stödet till nyanländas introduktion där hälsofrågorna ingår som en viktig del. Därigenom kan också förutsättningarna för den långsiktiga integrationen förbättras.
frs · GL12624 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern vilka åtgärder som han avser att vidta för att säkerställa att den råtalloljebaserade industrin har en framtid i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Råtalloljan är en biprodukt från framställning av pappersmassa. Oljan kan användas som bränsle, men i första hand som en råvara vid framställning av färg, lim, m.m. När råtalloljan förädlas framkommer tallbeck som en avfallsprodukt. Tallbeck kan inte användas som råvara, men fungerar liksom råtalloljan utmärkt som bränsle i oljepannor. Beskattningen av fossil eldningsolja höjer därför värdet på råtallolja och tallbeck som bränsle på den svenska marknaden. En promemoria om beskattning av råtallolja som används för uppvärmning har tagits fram inom (Fi97/2399). Promemorian har remissbehandlats och förslaget fick både positiv och negativ kritik. Även på industrisidan var meningarna delade om förslaget. pågår ett arbete med att finna en godtagbar lösning på Chemicals AB:s problem med att energibeskattningen indirekt påverkar prisbildningen på råtallolja och därmed fördyrar användningen av produkten som råvara. Råtallolja är ett biobränsle. En samlad bedömning bör göras av den skattemässiga behandlingen av biobränslen. Det kan även vara aktuellt med stöd utanför skattesystemets ram. Regeringen har för avsikt att söka finna en lösning av de problem som aktualiseras i råtalloljefrågan.
frs · GL12625 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra det förhållandet att andelen hemlösa som är psykiskt sjuka har ökat . Målsättningen med psykiatrireformen som trädde i kraft den 1januari 1995 var precis som skriver att psykiskt funktionshindrade skulle slippa bo på institutioner och i stället ges vård och omsorg ute i samhället. Reformen har genomförts och har i många fall inneburit en avsevärd förbättring i levnadsvillkoren för denna grupp. Den stora omställning som genomförandet av reformen innebär har dock på vissa håll i landet inte varit helt problemfri. Detta gäller kanske framför allt i storstadsområdena som rent allmänt ofta har en tyngre social problematik. Antalet hemlösa har totalt sett inte ökat men som skriver har andelen som är psykiskt sjuka ökat. Att så har skett är ett allvarligt problem som jag är mycket bekymrad över. Genom psykiatrireformen har kommunen ålagts ett klart uttalat ansvar även för psykiskt funktionshindrade. Att ordna boendefrågan är kanske den mest centrala uppgiften för att hjälpa psykiskt funktionshindrade till en plats i samhället. Ett problem är att en egen lägenhet, vilken som helst i ett bostadsområde, inte alltid är det alternativ som passar den enskilde bäst. Därför måste kommunerna ibland hitta mellanformer som inte är enskilt boende men inte heller ett traditionellt gruppboende. Regeringens klart uttalade målsättning är att det utökade statsbidrag om sammanlagt som kommuner och landsting tillförs bl.a. bör användas till att ge psykiskt störda en bättre vård och omsorg. Jag har också glädjande nog redan nu erhållit information om att centrala sjukvårdsområde har använt en del av dessa pengar till ett projekt för hemlösa med psykiska funktionshinder som har varit mycket framgångsrikt. Även om frivilligorganisationerna inte på något sätt skall ersätta det allmänna skyddsnätet utför de ett oerhört viktigt arbete. är det också bara de som på ett bra sätt kan få kontakt med de hemlösa. Därför har jag tagit initiativ till att ideella organisationer skall få möjlighet att - i samverkan med kommuner och landsting - utveckla alternativa stöd- och boendeformer, uppsökande verksamhet m.m. riktat just till hemlösa med psykiska funktionshinder. Från allmänna arvsfonden har avsatts till hemlösa med psykiska problem. Som exempel kan nämnas att i med stöd av dessa medel, som ett komplement till sin normala verksamhet, nu skall inleda en aktivt uppsökande verksamhet med kontakt med bostadsföretag, socialtjänst m.fl. som syftar att förhindra att psykiskt funktionshindrade förlorar sin bostad.
frs · GL12626 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt svenska utbildningsinsatser i beträffande mänskliga rättigheter och demokrati kontrolleras och utvärderas. Frågan ställs med anledning av de kritiska uttalandena av den kinesiske regimkritikern om utbildningsinsatserna vid för kinesiska fängelseadministratörer. När det gäller och EU:s överväganden för att främja de mänskliga rättigheterna i och den balans vi strävar att uppnå mellan kritik och aktivt bistånd vill jag gärna hänvisa till det svar som utrikesministern gav på fråga från (1997/98:613) den 1april . Det svenska biståndet för insatser inom området mänskliga rättigheter i hanteras huvudsakligen av vid . Syftet är att öka medvetenheten och utveckla kompetens om mänskliga rättighetsfrågor i genom att sprida kunskap om det internationella regelverket på detta område. Programmet syftar till att långsiktigt förändra attityder och bidra till att internationellt accepterade normer vinner insteg i den kinesiska förvaltningen. I den fördjupade dialog om mänskliga rättigheter som inleddes mellan och ingår även biståndsinsatser av det slag som vi från svensk sida bedrivit . Syftet är detsamma: att involvera alltmer i det internationella regelverket och bidra till en långsiktig reformprocess som innebär att rättssäkerheten stärks. fattade Sida beslut om fortsatt stöd till verksamhet i . Stödet uppgår till totalt och innehåller tre komponenter: En serie av seminarier i och för högre befattningshavare inom den kinesiska förvaltningen. Seminarierna skall ge ökad kunskap om mänskliga rättighetsfrågor för ett antal strategiska personer inom den centrala och regionala förvaltningen. Finansiering av kinesiska gästforskare vid i . Forskarna ges tillfälle att fördjupa sig i frågor om mänskliga rättigheter och bygga upp ett internationellt kontaktnät. Finansiering av ett basbestånd av litteratur, inklusive tidskrifter och dokumentation inom området mänskliga rättigheter vid ett antal (12) kinesiska universitet och forskningsinstitut. Biståndet utvärderas fortlöpande på flera sätt. Dels genom att ambassaden i och Sidapersonal deltar i några av seminarierna på plats. Dels görs en årlig genomgång med RWI om effekter och resultat av det svenska stödet, baserat på RWI:s årsrapport. kommer dessutom en fördjupad uppföljning att göras av Sida inför ett eventuellt beslut om fortsatt bistånd till denna verksamhet.