frs · GL12110 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat vilken linje har för avsikt att följa vid toppmötet, arbetsmarknadsministerns eller finansministerns? refererar i sin fråga till en artikel i den 3november där jag skall ha hävdat att arbetslöshet i EU inte är ett realistiskt mål utan i stället en onödig sifferexercis, som finansministern i samma artikel har hävdat att det är lämpligt med ett tydligt mål uttryckt i siffror. har också ställt sig frågande till hur jag kan anse att en arbetslöshet på är realistisk för som har en högre arbetslöshet än EU-genomsnittet. Jag vill till att börja med slå fast att regeringen har en linje för Europapolitiken och det gäller självklart även diskussionerna kring arbetslösheten och sysselsättningsriktlinjerna inför . Jag har aldrig hävdat att det skulle vara fel att ange kvantifierade mål för sysselsättningspolitiken i EU utan frågan har varit vilka mål som skall anges. Diskussionerna inom, och mellan gemenskapsländerna, kring kommissionens förslag till sysselsättningsriktlinjer inför toppmötet, har också kretsat kring frågan om, och i så fall vilka mål som skall anges på EU-nivå. Jag och finansministern har definitivt inte olika uppfattningar i denna fråga och det är självklart att de mål som diskuteras för EU:s sysselsättningspolitik skall vara tydliga och kunna följas upp. För svenskt vidkommande är det positivt att kunna konstatera att arbetslösheten, som är det största problemet i , får en allt större uppmärksamhet inom EU. Sysselsättningsavdelningen i och de riktlinjer som diskuteras inför det kommande toppmötet är ett tydligt exempel på att arbetslöshetsfrågan är en prioriterad fråga för EU. ståndpunkt är att sysselsättningspolitiken i första hand är en nationell angelägenhet, men att det på EU-nivå är viktigt att formulera tydliga mål som kan följas upp. Detta ökar samarbetet och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna kring sysselsättningspolitiken. I diskussionerna kring kommissionens förslag till sysselsättningsriktlinjer har stött följande mål för EU:s sysselsättningspolitik: att personer senast inom ett års arbetslöshet skall erbjudas aktiva insatser att ungdomar skall erbjudas aktiva insatser senast inom sex månaders arbetslöshet att andelen arbetslösa som erbjuds kompetenshöjande insatser ökar från nuvarande EU-genomsnitt på till . Dessa mål ligger i linje med nuvarande riktlinjer för vår nationella arbetsmarknadspolitik. Sysselsättningsriktlinjerna innehåller dock utöver de tre målen även andra kvantifieringar som mera har karaktären av räkneexempel på vad som sammantaget för EU-länderna kan åstadkommas om sysselsättningsriktlinjerna får genomslag i medlemsländerna. T.ex. en sysselsättningsgrad på och en arbetslöshetsnivå på . Det är viktigt att de mål som anges utgår från respektive lands förutsättningar och variationerna inom EU på dessa områden gör det svårt att sätta mål på EU-nivå som är realistiska för alla medlemsstater. Detta gäller t.ex. ett mål om arbetslöshet för länder som och . har i detta sammanhang också ställt sig frågande till hur jag kan hävda att regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten till är realistiskt. Som svar på fråga vill jag slutligen säga att regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten fram i allra högsta grad är realistiskt, även om det kommer att krävas fortsatt stora ansträngningar. Men även går vi vidare. Målet är ett samhälle där alla som önskar skall kunna få ett arbete. Det är glädjande att som arbetsmarknadsminister kunna konstatera att det efter en rad svåra år av budgetsanering och hög arbetslöshet nu finns tydliga tecken på att arbetsmarknadsläget förbättras som statsfinanserna är i balans. Antalet nyanmälda lediga platser har ökat med drygt 32000 som arbetslösheten sjunker. Sysselsättningen har visat en svagt uppåtgående trend även om det skedde en nedgång . Arbetslösheten sjunker bl.a. som ett resultat av att många arbetslösa fått del av regeringens utbildningssatsning som ökar deras möjligheter att få ett reguljärt arbete som den generella kompetensnivån i landet höjs.