ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12683 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra för att begränsa de föroreningar som höghastighetsfärjor släpper ut. Ett fartygs bränsleförbrukning ökar vid ökande fart. Därmed ökar också fartygets emissioner. Detta gäller för alla fartyg. Av de totala koldioxidutsläppen från sjöfarten bidrar höghastighetsfartygen endast med en mindre del. Eventuella åtgärder för att minska utsläppen bör därför inte rikta sig enbart mot höghastighetsfartyg. Åtgärder som ensidigt införs av kan bara i begränsad utsträckning få några direkta konsekvenser för miljön. måste därför arbeta internationellt för att tillse att åtgärder vidtas inom en större region. Regeringen konstaterade i den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56) att dagens regelverk inom EG knappast möjliggör ett uttag av en koldioxidavgift för sektorn. En sådan åtgärd måste föregås av en behandling inom EU. Regeringen avser att aktivt, inom bl.a. IMO, EU och HELCOM, driva frågan om internalisering av sjöfartens externa kostnader på internationell nivå. Det pågående arbetet med ett nytt energibeskattningsdirektiv är i detta sammanhang mycket viktigt. Vad beträffar övriga emissioner från fartyg, inklusive höghastighetsfartyg, har den införda miljödifferentieringen av sjöfartsavgifterna till syfte att styra mot kväveoxidreducerande teknik och användning av lågsvavligt bränsle på fartyg. Regeringen har för avsikt att verka för att liknande styrmedel införs även i andra länder, framför allt i vårt närområde.
frs · GL12684 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen gör för att underlätta för () att finna lämpliga kommuner för att genomföra sitt uppdrag. De förstudier som SKB påbörjat på ett antal platser i landet utgör en första etapp i en process som syftar till att finna en plats lämplig för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Denna inledande fas i processen kräver inte tillstånd av regeringen eller någon myndighet. Verksamheten sker helt på SKB:s ansvar. När SKB, som ett resultat av denna platsvalsprocess, anser sig ha funnit en lämplig plats för ett slutförvar, kommer bolaget enligt 4 kapitlet lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen) och 5§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) att ansöka hos regeringen om tillstånd att få genomföra den detaljundersökning som krävs inför ett ställningstagande till att uppföra och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle och kärnavfall. Som framgår av regeringsbeslut utgår jag från att SKB i samråd med berörda kommuner skall ges tillfälle att bedriva platsanknutna förstudier på ett sådant sätt att ett bra beslutsunderlag finns tillgängligt inför senare etapper i platsvalsprocessen samt att SKB bör vinnlägga sig om att berörda kommuner ges ett så bra underlag som möjligt inför olika ställningstaganden i lokaliseringsarbetet. framhöll regeringen att kommande tillståndsansökningar från SKB bör innehålla material för jämförande bedömningar som visar att företaget har bedrivit platsanknutna förstudier på mellan fem och tio platser i landet. Det är givetvis viktigt att kommuner som deltar i förundersökningar kan skaffa sig ett ordentligt faktaunderlag och noga väga skäl för och emot innan eventuella folkomröstningar och beslut i kommunen. För detta ändamål kan enligt 7§ förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. bestämma om ersättning ur kärnavfallsfonden för informationskostnader till högst per kalenderår till kommuner där undersökningar pågår eller har pågått. För att underlätta platsvalsprocessen har regeringen tillsatt en nationell samordnare med uppdrag att hjälpa berörda kommuner, om de så önskar, med att få en överblick över det planeringsarbete som pågår på olika platser i landet. Enligt vad jag inhämtat kommer den nationelle samordnaren att färdigställa en promemoria med översiktlig information om kommunerna och platsvalsprocessen och om hur de kommuner som har berörts av förstudier har lagt upp sitt eget arbete. Promemorian riktar sig i första hand till företrädare för sådana kommuner som i fortsättningen kan komma att beröras av frågan.
frs · GL12685 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att ett moratorium mot förevisning av djur på cirkus införs, tills djurskyddslagen genomförs på området. Enligt djurskyddslagen (1988:327) skall alla djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom, ges tillräckligt med foder och vatten och tillräcklig tillsyn. Djur får inte överansträngas, agas eller drivas på med redskap som lätt kan såra eller på annat sätt skada djuret. Djur får inte tränas för föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten på ett sådant sätt att de utsätts för lidande. Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) får inte apor, rovdjur med undantag för tamhundar och tamkatter, säldjur med undantag för sjölejon, noshörningar, flodhästar, hjortdjur med undantag för renar, giraffer, kängurur, rovfåglar, strutsfåglar och krokodildjur föras omkring och i samband därmed förevisas offentligt vid cirkus, varieté eller liknande företag. Andra djur än dessa får visas offentligt vid cirkus, varieté och liknande företag enbart vid föreställning och i djurstallar eller andra lokaler för djurens förvaring under förutsättning att djuret har förevisats vid föreställning. Djurets ungar får också visas även om de inte deltagit i föreställning. har detaljerade föreskrifter (SJVFS 1996:105) när det gäller transporter av levande djur och även när det gäller utrymmen för t.ex. hästar och om hur uppbindning av hästar skall göras (SJVFS 1993:129). Det finns således en mängd djurskyddsbestämmelser som gäller såväl cirkusdjur som andra djur. Den kommunala nämnd som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet skall se till att djurskyddsbestämmelserna efterlevs. Kommunerna har ansvaret för djurskyddstillsynen över cirkusar när dessa befinner sig i respektive kommun. stödjande och vägledande samordningsaktiviteter sker först och främst över länsstyrelserna. Tillsynen över cirkusar försvåras av att kommunerna kan ha svårt att hinna inspektera och, om så behövs, ingripa innan cirkusen lämnat kommunen. har för avsikt att göra en sammanställning av de bestämmelser som reglerar djurskyddsfrågor vid cirkusar i syfte att underlätta tillsynen för kommunerna. Dessutom har av regeringen fått i uppdrag att se över djurskyddstillsynen generellt. Målsättningen med uppdraget är att tillsynen på alla områden skall bli bättre och i detta ingår då också att tillsynen över cirkusar skall förbättras. De åtgärder jag nu har nämnt är led i strävandena att ständigt förstärka vårt i de flesta avseenden mycket goda djurskydd. Mot den bakgrunden finns det enligt min mening inte fog för något moratorium mot förevisning av djur på cirkus.
frs · GL12686 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att tillsätta en utredning om barn i homosexuella familjer. Det är min förhoppning att regeringen i slutet av detta år skall kunna besluta om direktiv till en utredning om de rättsliga villkoren för barn i homosexuella familjer.
frs · GL12687 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till att utbildningar med inriktning mot livsmedelsindustrins behov etableras vid . och högskola beslutar själv om vilka utbildningar de skall anordna. Det ankommer således på de tre lärosätena i - , och - att ta initiativ till att starta utbildningar inriktade mot livsmedelsindustrin om det skånska näringslivet efterfrågar sådana.
frs · GL1269 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöminister om vad hon avser göra för att utröna konsekvenserna av användningen av akrylamid i dricksvatten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall vara på frågan. Jag har inhämtat följande uppgifter från . I används olika plastföreningar, bl.a. polyakrylamid, i ytvattenverken för att förbättra den process som innebär att föroreningar i vattnet separeras och därefter kan skrapas bort från botten- eller ytvattenskiktet. Bl.a. avskiljs mikroorganismer och organiska substanser i reningsprocessen. Före distribution till konsumenterna tas således polyakrylamiden bort från vattnet. används i polyakrylamid vid mellan 10 och 15 ytvattenverk. WHO har rekommenderat ett gränsvärde på akrylamid per liter vatten. De högsta halterna som teoretiskt kan förekomma i svenska dricksvatten med den tillåtna användningen av polyakrylamid är . Detta innebär enligt inga risker för konsumenterna. Emellertid ser nu över användningen av polyakrylamid i svenska ytvattenverk. Det är givetvis generellt viktigt att de reningsmetoder som används ger säkra livsmedel. Mot bakgrund av översyn finner jag inte att skäl föreligger att nu vidta ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GL12690 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ta bort de orimliga marginaleffekter som finns i nuvarande skatte- och avgiftsskala. Frågan ställs mot bakgrund av att skyldigheten att betala allmän pensionsavgift inträder vid en årlig förvärvsinkomst som uppgår till 0,24 basbelopp, dvs. När förvärvsinkomsten uppgår till detta belopp skall allmän pensionsavgift betalas med . Denna tröskel för skyldigheten att betala allmän pensionsavgift får till effekt att årsinkomster i ett begränsat intervall på 8800-9400kr inte ger en högre nettoinkomst än en årsinkomst på 8700kr. Den beskrivna effekten är ett ofrånkomligt resultat av att allmän pensionsavgift tas ut på hela inkomsten när inkomsten uppgår till en viss nivå. Nivån för skyldigheten att betala allmän pensionsavgift motsvarar grundavdraget vid inkomstbeskattningen av aktuella årsinkomster. Beloppsgränsen för att betala allmän pensionsavgift följer också den inkomstgräns som gäller för skyldigheten att lämna självdeklaration. Det var också det främsta skälet för att införa nuvarande beloppsgräns för skyldigheten att betala allmän pensionsavgift. Det borde nämligen inte komma i fråga att inrätta ett särskilt taxeringsförfarande för att på grundval av kontrolluppgifter kunna fastställa pensionsgrundande inkomst såvitt gällde sådana begränsade inkomster. Dessa skäl har enligt min mening alltjämt stor betydelse för hur bestämmelserna bör vara utformade. Att allmän pensionsavgift betalas redan från första kronans inkomst står i överensstämmelse med vad som föreslås i proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. Där föreslås att pensionsgrundad inkomst endast skall fastställas för den som har förvärvsinkomster som sammanlagt överstiger 0,24 basbelopp och att pensionsrätt då skall beräknas från första kronans inkomst . I och med att samma beloppsgräns föreslås gälla för beräkning av pensionsrätt som för skyldigheten att betala allmän pensionsavgift upphör en inkonsekvens mellan pensionsrätt och allmän pensionsavgift som finns med nuvarande regler. Ett alternativ för att undvika tröskeleffekten skulle kunna vara att på samma sätt som vid inkomstbeskattningen ha ett grundavdrag vid beräkning av den allmänna pensionsavgiften. Det skulle emellertid medföra ett avsteg från en av de principer som det reformerade pensionssystemet vilar på, nämligen att pensionsrätt i princip skall tjänas in från första kronans inkomst. Ett grundavdrag vid beräkning av den allmänna pensionsavgiften skulle också vara kostsamt. Överslagsvis skulle det innebära en minskning av allmänna pensionsfondens inkomster med . I detta perspektiv framstår den negativa betydelse som den beskrivna tröskeleffekten kan ha för enskilda och för funktionen i svensk ekonomi som liten i jämförelse med de avgjorda fördelar som nuvarande ordning har.
frs · GL12691 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att den förberedande sjöbefälsutbildningen skall vara riksrekryterande även i fortsättningen. På gymnasieskolans nationella program finns nationella grenar. Utöver de nationella grenarna finns möjlighet att anordna lokala grenar. Omfattningen av inrättade lokala grenar har ökat kraftigt sedan möjligheten infördes i den nya gymnasieskolan. anordnades 169 lokala grenar mot 547 . p.3 skollagen hade en elev som sökt till en viss gymnasieskola och åberopat att där anordnas en gren, som inte fanns i hemkommunen, rätt att bli mottagen där, utan hemkommunens godkännande, och hemkommunen var skyldig att betala interkommunal ersättning. beslöt på förslag i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15) att lokala grenar fortsättningsvis bara skall vara avsedda för den egna kommunens eller samverkansområdets elever. En lokal gren kan dock ta vara riksrekryterande enligt beslut av regeringen, om utbildningen har ett riksintresse. De nya bestämmelserna gäller för elever som börjar i årskurs 1 /99. gymnasium bedriver den förberedande sjöbefälsutbildningen som en lokal gren inom naturvetenskapsprogrammet. Kommunen har av regeringen erhållit avslag på en framställning om att få anordna den förberedande sjöbefälsutbildningen som en riksrekryterande lokal gren. Man har i ansökan angivit utbildningens betydelse för rekrytering till sjöbefälsutbildningarna i högskolan. Enligt de bestämmelser som riksdag och regering har fattat om tillträde till högre utbildning anges behörighet som grundläggande och särskild. Alla högskolor skall ange den särskilda behörigheten i form av standardbehörigheter som kopplas till nationella kurser i gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning. För exempelvis sjökaptensutbildningen på anges utöver medicinska krav och grundläggande behörighet en standardbehörighet bestående av kurserna i matematik, fysik och kemi. Det finns alltså inte ur behörighetssynpunkt skäl att göra en lokal gren riksrekryterande. har den 23april 1998 inkommit med en hemställan om omprövning av regeringsbeslutet och en begäran om tidpunkt för en föredragning för mig. Jag vill därför inte nu göra en utfästelse om resultatet av beredningen av den förnyade framställningen.
frs · GL12692 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att reparera eller mildra effekterna för personer som fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och enligt pressuppgift sedan i hemlandet har blivit utsatta för ödesdiger behandling. Jag delar utgångspunkt om vilken avgörande betydelse det kan ha för en skyddsbehövande att få stanna i . Sedan utlänningslagen ändrades ger den på ett tydligt sätt ett omfattande skydd i olika situationer. Bl.a. lyfts risken för att "straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning" fram som en särskild skyddsgrund. denna lagbestämmelse var i kraft fick 629 personer uppehållstillstånd på sådan grund. Höga krav ställs på rättsprocessen. Vi har därför ett system med bl.a. möjlighet till prövning i flera instanser och tillgång till juridisk hjälp. En parlamentarisk kommitté (NIPU) studerar om rättsprocessen kan förbättras ytterligare. Det förekommer ibland uppgifter om att asylsökande som fått återvända till hemlandet utsatts för övergrepp av myndigheterna där. I en del fall är påståendena över huvud inte kopplade till någon namngiven person. I andra fall kommer emellertid kontaktpersoner eller tidigare ombud i med mer preciserade uppgifter. I görligaste mån försöker myndigheterna då regelmässigt att undersöka vad som hänt. Såvitt jag kunnat inhämta om erfarenheterna har sådana konsekvenser som återges i frågan inte inträffat för personer som återvänt. Detta utesluter självfallet inte, att personer kan råka illa ut på grund av sina aktiviteter efter ett återvändande eller på grund av en olyckshändelse. Låt mig tillägga, att det rör sig om få fall där påstående görs om att återvändandet fått allvarliga konsekvenser i hemlandet. Mot denna bakgrund finns därför inte anledning att nu vidta några åtgärder till följd av fråga. När det gäller åtgärder för att ytterligare förstärka rättssäkerheten får vi tillfälle att diskutera denna fråga när NIPU lagt sitt betänkande senare under innevarande år.
frs · GL12693 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att asylsökande kosovoalbaner i fortsättningen skall få det skydd i som skall ges enligt svensk lagstiftning och internationella konventioner. En av de allra viktigaste uppgifterna inom migrationspolitiken är att värna asylrätten. Genom de lagändringar som trädde i kraft har fått en tydlig utlänningslag. Skyddsbehövande får i lagen ett långtgående skydd. Detta omfattar de situationer som avses flyktingkonvention och ett antal andra internationella överenskommelser men också i betydande utsträckning förhållanden därutöver. Som exempel på ett rent nationellt åtagande kan jag nämna det skydd som ges vid väpnad konflikt. Höga krav måste nödvändigtvis ställas och ställs också på den rättsliga prövningen. Av den artikelserie i , som refererar till, kan man få det intrycket att det är ett lotteri att söka skydd i . Så är inte fallet. Myndigheterna gör en noggrann prövning i det enskilda fallet. och har ett omfattande underlag för sina bedömningar i ärenden som berör och följer noga utvecklingen där. De hämtar informationer och bedömningar från många olika källor, bl.a. och Amnesty. De har också tillgång till den rapportering som fortlöpande sker inom . förekommer att asylsökande kosovoalbaner får uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov enligt svensk lagstiftning, vilken som jag redogjorde för innefattar skyddsbehoven enligt internationella konventioner. Det av nämnda återtagandeavtalet med påverkar inte på något sätt prövningen av asylskälen i en ansökan. En parlamentarisk kommitté (NIPU) studerar rättsprocessen i utlänningsärenden. När kommitténs betänkande läggs senare under innevarande år finns det anledning att ta del av deras förslag för att stärka rättssäkerheten. Låt mig avslutningsvis nämna, att UNHCR med hänsyn till de senaste månadernas händelser i uppmanar staterna att inte återsända kosovoalbaner som nekats asyl till . Redan innan UNHCR utfärdat sin första rekommendation i frågan konstaterade jag i ett uttalande att detta under nuvarande förhållanden inte sker från .
frs · GL12694 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att och fortsatta användande av språkanalyser skall upphöra. De språkanalyser avser har till syfte att utröna från vilket land en person kommer. Detta kan ske genom att bl.a. analysera det språk en person talar. På så sätt kan man exempelvis fastställa om en arabisktalande asylsökande härstammar från eller . har använt språkanalyser i ca 10000 fall. I det övervägande antalet fall rör det sig om en analys av personens modersmål. I ett mindre antal fall har det rört sig om en analys av ett s.k. andraspråk. Detta har skett beträffande omkring 400 personer som talat engelska utan att ha detta språk som sitt modersmål. Anledningen har då varit att den asylsökande själv valt att inte tala sitt modersmål. I något enstaka fall har modersmålet varit så sällsynt att det inte funnits tillgång till expertis i . Det måste i det här sammanhanget framhållas att resultatet från en språkanalys endast är en av flera omständigheter som ingår i myndigheternas beslutsunderlag. Av regleringsbrevet till för framgår att verkets språksektion, Eqvator, skall upphöra med sin avgiftsfinansierade verksamhet. Detta bör i sig inte innebära någon avgörande förändring, eftersom de personer som gör språkanalyserna inte är anställda av . liksom kommer verket att få lita till fristående experter. De personer som anlitas förutsätts självfallet ha kompetens inom området. De har ofta arbetat som tolkar eller översättare och kommer i de flesta fall själva från det land som är aktuellt i deras analys. Detta hindrar inte att det inom detta område liksom på andra behövs metodutveckling. I samtal med ledning och ledningen för har jag inhämtat att båda myndigheterna självfallet välkomnar diskussion och erfarenhetsutbyte bland professionella, något som kan bidra till att metoderna utvecklas. Eftersom språkanalysen är ett värdefullt komplement till andra utredningsmetoder för att fastställa en persons härkomst, ser jag inte att det finns någon anledning att avstå från att använda denna metod, som en av flera, för att få ett allsidigt beslutsunderlag.
frs · GL12695 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stoppa användningen av droger i samband med verkställighet av deportationer. Redan när jag konfronterades med artikelserie upprördes jag av dess språkbruk. I synnerhet ogillade jag att termen deportering används i ett sammanhang som avser verkställighet av avvisningsbeslut som fattats av svenska myndigheter efter en noggrann prövning av den sökandes skyddsbehov. Jag tycker vidare att det är olyckligt att en riksdagsledamot använder samma uttryckssätt. Definitionen i av deportera är förvisa till fångläger o.d. Det skall i sammanhanget noteras att de verkställigheter som det refereras till skedde, med något undantag, . Under dessa år genomfördes ett stort antal verkställigheter, över 20000 stycken, som en följd av det stora antalet asylsökande åren . Antalet asylsökande har sjunkit och därmed antalet verkställigheter av avvisnings- eller utvisningsbeslut, 1997 verkställdes drygt 3000 avlägsnandebeslut. Det förekommer inte tvångsmässig medicinering av avvisade eller utvisade. Något lagligt stöd för tvångsmedicinering i samband med verkställigheter av avvisnings- eller utvisningsbeslut finns heller inte. Det kan däremot förekomma att en utlänning som sitter i förvar och vars avvisningsbeslut snart skall verkställas, själv önskar att få något lugnande eller sömntabletter. Detta är förståeligt då dessa människor befinner sig i en pressad situation då deras önskan om att få stanna i inte gått i uppfyllelse. Efter läkares ordination kan utlänningen få sådana läkemedel. Det kan därför också förekomma att den avvisade eller utvisade, enligt eget önskemål, tar sådana preparat även under själva utresan. Den artikel i som refererar till tar upp ett antal fall där människor har givits lugnande medel i samband med verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. På det sätt som dessa fall är återgivna kan man inte bli annat än upprörd. Artikeln i ger emellertid inte en rättvisande bild av verkligheten om hur verkställigheter av beslut om avvisning eller utvisning går till. Regeringen har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder i denna fråga.