ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12343 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att se över statsbidragsbestämmelserna så att hänsyn tas till den pedagogik som tillämpas vid respektive skola. Enligt bygger Studemaskolans verksamhet på en studiemetod som är utformad efter L , grundare av Scientologirörelsen. Något krav på lärarutbildning skulle inte finnas vid denna skola och elevavgiften anses vara hög. Studemaskolan godkändes av för verksamhet i årskurserna 1-3. fick skolan utökat godkännande av avseende årskurserna 4-6. En fristående skola som motsvarar skall enligt skollagen (1985:1100) ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som skall förmedla. Genom regeringens proposition Fristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200) skärptes kraven så att en fristående skola skall följa läroplanen i sin helhet och inte bara väsentligen svara mot allmänna mål. Den skall således svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Genom denna skärpning är det lättare för att i sin tillsyn tillämpa en likvärdig bedömning av utbildningen i fristående skolor och i det offentliga skolväsendet. Om i sin tillsyn finner att undervisningen i en fristående skola inte lever upp till dessa krav, skall godkännandet återkallas. En faktor som beaktas vid bedömningen är om skolan har kompetenta lärare. Utgångspunkten för bedömning av lärarkompetensen är de krav som gäller för det offentliga skolväsendet. har genomfört tillsyn av verksamheten vid . I samband med tillsyn anmärkte på brister i lärarkompetensen och på att elevavgiften var högre än skäligt. Den senaste tillsynen medförde inte någon anmärkning. pågår en ny tillsyn. Sedan den 1juli 1997 tillämpas nya regler för offentliga bidrag till fristående skolor motsvarande . Fr.o.m. /99 finns någon rätt att ta ut elevavgifter vid en fristående skola som motsvarar annat än för enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad. Om en skola tar ut avgifter i strid med lagen skall rätten till bidrag återkallas av . Regeringen avser inte att se över de nya bestämmelserna om rätten för fristående skolor på grundskolenivå att uppbära bidrag från elevernas hemkommuner.
frs · GL12344 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att personer som sitter på anstalt och uppbär pension får betala av på eventuella skadeståndskrav . Jag vill först peka på att lagen (1962:381) om allmän försäkring innehåller bestämmelser om avdrag på folkpension som tillämpas på bl.a. häktade och intagna i kriminalvårdsanstalt, se 10kap. Av kungörelsen (1971:831) om pensionsbelopp framgår att den pensionsberättigade av sin folkpension får behålla ett belopp motsvarande högst av folkpensionen och pensionstillskottet för en ogift ålderspensionär, dvs. Arbetsersättning som innestår hos en kriminalvårdsmyndighet för en intagens räkning får inte utmätas enligt 45§ lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Däremot finns det inte något förbud mot utmätning av andra medel. Det finns alltså inte något hinder mot att genom utmätning av pension reglera den intagnes skulder. När frågan om utmätning är aktuell hos kronofogdemyndigheten får myndigheten i enlighet med bestämmelser i utsökningsbalken ta ställning till om det i det enskilda fallet finns ett utrymme för utmätning. Mot bakgrund av det sagda finns det inte anledning för mig att vidta någon åtgärd. Jag vill dock framhålla att det är en viktig uppgift för kriminalvården att som ett led i behandlingen av intagna tillsammans med dem gå igenom deras ekonomiska situation i syfte att bl.a. förbättra den intagnes möjlighet att betala skulder. framhåller också i sina allmänna råd till kriminalvårdsmyndigheterna om behandlingsplanering (ARK 1987:6) att det i planeringen bör ingå en kartläggning av den ekonomiska situationen. En genomgång av ekonomin kan innebära t.ex. att en intagen efter överenskommelse med kronofogdemyndigheten upprättar en avbetalningsplan för sina skulder. En väl genomförd planering av ekonomin ökar naturligtvis förutsättningarna för ett laglydigt liv efter frigivningen.
frs · GL12345 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att skolan garanterar valfrihet när det gäller vegetariska alternativ. Det är viktigt att eleverna får tillgång till ett näringsriktigt mål mitt för att de skall orka vara aktiva och ta till sig kunskaper . Det är också enligt min mening angeläget att det finns en ekologisk medvetenhet på skolorna och att maten håller god kvalitet. När det gäller frågan om vad en skolmåltid skall bestå av och vilka alternativ som skall serveras bör detta enligt min bedömning även i fortsättningen avgöras av varje enskild kommun.
frs · GL12346 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för en förordning som ger möjlighet till uppehållstillstånd för personer som väntat på att avvisas till . Fler än 20000 personer från i har fått uppehållstillstånd i , det stora flertalet på grund av lång vistelsetid i . finns här dessutom personer som fått lagakraftvunnet avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd och avvisningsbeslut. De har kommit att bli kvar i eftersom inte medverkat till att de kunnat återvända. Först nu möjliggör det avtal som träffats med att detta kan ske. Den svenska utlänningslagstiftningen har en fastställd ordning för situationer där återvändandet drar ut . Det bör för tydlighetens skull nämnas, att det här inte rör sig om flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt utan om personer som bedömts inte vara skyddsbehövande. Nya omständigheter kan leda till att en ny ansökan om uppehållstillstånd beviljas av , vilket efter hand också skett i ett betydande antal fall särskilt när barns bästa berörts. tilltar regelmässigt de humanitära skäl som talar för uppehållstillstånd. Det finns vidare en fyraårig preskriptionstid för avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas. Enligt praxis beviljas därefter en förnyad ansökan om uppehållstillstånd av om inte sådana omständigheter föreligger som t.ex. att personen har hållit sig undan myndigheterna och därigenom själv förorsakat tidsutdräkten eller att vandelsanmärkningar finns. Jag kan nämna, att 810 avvisningsbeslut beräknas bli preskriberade som följd av att de inte kunnat verkställas. Självfallet har det varit påfrestande att vänta på att avvisningsbeslutet skall verkställas, ofta i osäker förhoppning att till slut ändå få stanna i . Regeringen har visat sin förståelse genom att besluta om möjlighet till stöd för återvändandet i dessa fall. Regeringen har inte några planer på en förordning i de fall avser. Lagstiftningen ger möjlighet till de hänsynstaganden som behövs i det enskilda fallet. Min förhoppning är att återtagandeavtalet med skall träda i kraft så att man skall kunna undvika de olyckliga väntesituationer många av detta lands medborgare har hamnat i .
frs · GL12347 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att genom förordning verka för en generösare behandling än för asylsökande från f.d. som vägrat delta i krigen där eller deserterat. Konflikten i f.d. har lett till att ca 73000 personer fått tillstånd att bosätta sig i efter att ha ansökt om skydd här. Dessutom har ca 22000 personer från området fått invandra på grund av familjeanknytning. och jag borde vara ense om att gått långt i generositet mot skyddsbehövande från f.d. . Den bestämmelse som något ofullständigt återger, 3kap.3§1 utlänningslagen, tillkom genom beslut som ett led i moderniseringen och förtydligandet av utlänningslagstiftningen. Den som "känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning" är enligt bestämmelsen att anse som skyddsbehövande. De som känner sådan välgrundad fruktan som anges i bestämmelsen skall självfallet få uppehållstillstånd. Så sker också och skedde även före genom den dåvarande lagstiftningen. De som har fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd och erhållit avvisningsbeslut är personer som bedömts inte löpa sådan risk i hemlandet som tar upp. Det rör sig i många fall om personer från Kosovo i , som åberopat krigsvägran som skäl för uppehållstillstånd trots att denna stat efter den inledande upplösningen av det dåvarande inte varit direkt indragen i krigshandlingar. Jag har inte någon möjlighet att förordna om hur myndigheterna skall tillämpa den bestämmelse för skyddsbehövande, som hänvisar till. Myndigheterna har här uteslutande att utgå från gällande lagstiftning med den vägledning som förarbeten och vägledande beslut av regeringen kan ge.
frs · GL12348 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att människor på våra sjukhus och inom omsorgen garanteras valfrihet när det gäller vegetariska alternativ. Att erbjuda hälso- och sjukvård och omsorg av god kvalitet är en uppgift för sjukvårdshuvudmännen och kommunerna. Det ankommer därmed inte på mig som socialminister att avgöra vilken typ av kost som skall erbjudas inom vården och omsorgen.
frs · GL12349 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om pliktutredningen även skall behandla pliktpersonalens totala situation. har utvecklat frågan så att pliktpersonalens totala situation avser såväl ekonomiska, sociala, arbetsmarknadsmässiga som studiesociala förhållanden. De totalförsvarspliktigas ekonomiska och sociala situation har utvärderats av utredningen (Fö 1995:05) om de totalförsvarspliktigas sociala och ekonomiska situation m.m. Utredaren lämnade sitt betänkande, SOU 1995:118, Totalförsvarspliktiga m95, den 30november 1995. Det har bl.a. resulterat i att regeringen har höjt utryckningsbidraget och förbättrat personskadeskyddet för de totalförsvarspliktiga. Enligt min mening finns det därför inte nu anledning att på nytt utreda just dessa frågor. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över tillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt. Enligt direktiven skall pliktutredningen bl.a. utreda frågor om uppskovsreglerna och utbildningens meritvärde. När den nu aktuella översynen av totalförsvarspliktens tillämpning har genomförts bör det enligt min mening, sammantaget med den tidigare utredningen, finnas en fullgod redovisning av de totalförsvarspliktigas totala situation.
frs · GL1235 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hindra kommuner från att använda skattepengar till att konkurrera ut befintlig näringsverksamhet och befintliga jobb. Kommuner får enligt kommunallagen (1991:900) själva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens område eller dess medlemmar och som inte skall handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Vidare får kommuner driva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen. Från rättslig synpunkt finns det inte någon klar skiljelinje mellan vad som brukar kallas den kommunala sektorn och det som i dagligt tal brukar kallas näringslivet. Kommuner har rätt att vara verksamma på en rad områden som vanligen ses som en del av näringslivet. Kommunallagen innehåller också bestämmelser om laglighetsprövning av kommunala beslut. Denna prövning som sker på talan av en kommunmedlem har till ändamål är att se till att den kommunala självstyrelsen utövas på ett lagenligt sätt. Hit hör bl.a. frågorna om kompetens. Det har från näringslivet från tid till annan framförts klagomål om konkurrenssnedvridande förfaranden mellan den offentliga och den privata sektorn. pågår därför, i samråd med företrädare för näringslivet, kommuner och landsting, ett arbete med att inrätta ett råd för frågor om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat verksamhet. Det är självklart att utgångspunkten är att de som agerar på en konkurrensutsatt marknad inte får agera på ett sätt som otillbörligt snedvrider konkurrensen. Rådets uppgift skall vara att, med beaktande av de olika grundförutsättningar som gäller för offentlig och privat sektor, söka undanröja konkurrenskonflikter mellan sektorerna. Verksamheten skall ta sikte på sådana konkurrenskonflikter som typiskt sett inte kan lösas inom ramen för särskild lagstiftning eller prövningsförfaranden. Det handlar inte sällan om förhållanden som det inte alls är självklart hur man skall bedöma. I rådets uppgift ligger att genom dialog och kontakter mellan parterna belysa konkreta fall och försöka nå en samsyn om hur de långsiktiga spelreglerna på området bäst formuleras. I rådet skall ingå representanter för offentlig och privat sektor. Jag ser med anledning av vad jag anfört inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GL12350 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ge representanter för ungdomar möjlighet att engagera sig och delta i pliktutredningens arbete. Jag delar uppfattning om vikten av att ge ungdomar möjlighet att engagera sig i pliktutredningens arbete. I direktiven till pliktutredningen anges därför att utredningens arbete skall bedrivas i samverkan med bl.a. och . Det är också viktigt att de politiska ungdomsförbunden ges tillfälle att medverka i arbetet i den nya pliktutredningen. Jag avser därför att tillse att utredningens arbete får bredast möjliga förankring och att därmed de ungas intressen kan tillvaratas.
frs · GL12351 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att förutsättningslöst pröva avvisningar av asylsökande kosovoalbaner. Jag delar engagemang och oro för situationen i Kosovo. Den verkar tillsammans med de andra medlemsstaterna i EU för en konstitutionell, politisk lösning inom ramen för internationellt erkända gränser, med respekt för mänskliga fri- och rättigheter för alla invånare. Detta är nödvändigt oavsett hur många som återvänder av de invånare i Kosovo, som befinner sig utomlands. Även ett relativt omfattande återvändande kan emellertid endast ha marginell betydelse för utvecklingen av sitationen i Kosovo. I synnerhet gäller detta naturligtvis för det begränsade antal, som befinner sig i och vägrats uppehållstillstånd här. Det rör sig nu om ca 1700 personer som har lagakraftvunna avslagsbeslut. Jag delar därför inte oro för att det skulle få explosiv verkan i Kosovo om dessa personer skulle återvända till provinsen. Rätten till skydd i skall emellertid avgöras av myndigheterna utifrån skyddsbehoven i det enskilda fallet, med utlänningslagen som grund, och inte utifrån utrikespolitiska hänsynstaganden. Det är en fråga för myndigheterna att noga följa hur situationen i Kosovo förändras och ta ställning till om detta föranleder en annan bedömning i ett visst ärende.
frs · GL12352 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att säkerställa medverkan i det fortsatta arbetet med EU:s bullerpolitik. I de kommentarer regeringen har översänt till kommissionen med anledning av grönboken (96) 540 slutlig, den 4november 1996 välkomnades motiven bakom de i grönboken presenterade förslagen. Regeringens bedömning är att grönboken är ett viktigt led i att lyfta fram bullerfrågorna inom gemenskapen och instämmer i alla väsentliga delar i vad som framförs. syftar sammanfattningsvis till att ge bullerbekämpning högre prioritet och inriktar sig på de områden där gemenskapsåtgärder i samarbete med medlemsstater och lokala myndigheter kan ge mervärden. Dessa tankar och principer har erhållit ett brett stöd från de flesta av medlemsstaterna. kommer naturligtvis att deltaga i kommissionens fortsatta arbete med bullerfrågorna.
frs · GL12353 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillgodose studerandes önskemål när det gäller val av skola och studieort. Bakgrunden är en person som studerar inom och önskar göra det i en annan kommun eftersom det är bättre kommunikationer till grannkommunen från bostaden. Vuxnas rättigheter till studier inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning anges i skollagen. För , som ju avser framför allt gymnasial vuxenutbildning, gäller samma regler som för komvux. För grundläggande vuxenutbildning gäller att den som har rätt att delta också har rätt att delta i sådan utbildning i annan kommun. Men vuxna har ingen obetingad rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning i komvux eller i , däremot är kommuner och landsting skyldiga att till sin gymnasiala vuxenutbildning ta emot en behörig sökande från en annan kommun om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning. Systemet med interkommunal ersättning innebär att hemkommunen skall betala till den kommun som anordnar utbildningen. Det är alltså upp till kommunerna att avgöra om man är beredd att betala för studier i annan kommun. Eftersom en av grundtankarna med är att individens önskemål om utbildning skall tillgodoses är det också kommunernas ansvar att möta individens behov. Många kommuner har slutit samverkansavtal i syfte att tillmötesgå de enskilda individernas behov på bästa möjliga sätt. Systemet med interkommunal ersättning fungerar inte tillfredsställande alltid och överallt, men jag utgår ifrån att kommunerna försöker samarbeta för att på bästa sätt tillgodose de studerandes önskemål. Genom har samarbetet mellan kommunerna ökat och min förhoppning är att denna utveckling fortsätter.
frs · GL12354 · 1997-12-31 00:00:00 — har med hänvisning till oroligheterna i Dili frågat mig vad jag tänker göra för de mänskliga rättigheterna i , och för att återge studenterna i Dili rätten att studera vid sitt universitet. Låt mig först instämma med i att situationen för de mänskliga rättigheterna i är långt ifrån tillfredsställande. - i synnerhet i samband med parlamentsvalen - ägde en rad våldshandlingar rum. Medier har rapporterat om civila offer orsakade av den indonesiska militären. Uppgifter har också förekommit om att östtimoresiska motståndsgrupper förorsakat civila offer. Oroligheterna vid i den 14november, som hänvisar till, illustrerar det spända förhållandet mellan östtimoreserna och de indonesiska myndigheterna. Studenternas agerande mot säkerhetsstyrkornas närvaro i samband med en minnesstund över ledde till en våldsam militär överreaktion. stängdes därefter, men öppnades åter den 5januari. Fortsatt hålls, enligt , sex studenter av polisen. Även inom har kritik riktats mot säkerhetsstyrkornas agerande. Den nationella KomnasHam, konstaterade i en rapport efter oroligheterna att händelserna den 14november innebar övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och påtalade bl.a. disciplinproblem inom säkerhetsstyrkorna. Oroligheterna i Dili visar ånyo på den otillfredsställande situationen i , och understryker vikten av en rättvis lösning av konflikten som fullt ut respekterar det östtimoresiska folkets rättigheter. har gemensamt med övriga EU-länder också till de indonesiska myndigheterna påtalat dessa senaste uppenbara överträdelser av de mänskliga rättigheterna i . Den ger också sitt fulla stöd till de samtal om Östra Timors framtid som leds av FN:s generalsekreterare. Av allt att döma löper denna process, som av de inblandade parterna ses som den mest hoppingivande, i positiva banor. Det är dock ännu för tidigt att se några tydliga konturer av en fredlig lösning som kan accepteras av alla parter. agerar också internationellt, främst genom olika FN-forum där vi tillsammans med övriga EU-länder verkar för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna på . Vi stöder också den östtimoresiska befolkningen genom bistånd till organisationer verksamma i , såsom , () och Svenska . Jag kan försäkra att den tillsammans med övriga EU-länder även fortsättningsvis noggrant kommer att följa och uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i .
frs · GL12355 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att på ett otvetydigt sätt klargöra att beslutet om förskoleklasser inte bör få leda till att "backa utvecklingen" där organisatorisk och pedagogisk samverkan mellan skola och förskola kommit längre än att endast avse sexåringar. I ett hundratal kommuner bedrivs sexårsverksamhet bl.a. på traditionellt sätt i daghem tillsammans med yngre barn alternativt i separata sexårsgrupper inom daghemmen. Sexårsverksamhet som bedrivs i förskolegrupper i eller i nära anslutning till skolans lokaler - utan att det för den skull föreligger en verksamhetsmässig integration - är dock den vanligast förekommande formen i kommunerna. Andra kommuner har såväl lokalmässigt som verksamhetsmässigt samordnat sexårsverksamheten med skolan och skolbarnsomsorgen. De förslag som lämnades i propositionen om förskoleklass och andra skollagsfrågor hade verkligen inte som syfte att "backa utvecklingen". Det övergripande syftet är att stödja och stimulera den pågående verksamhetsmässiga integreringen av förskola och skola, där det bästa av verksamheterna tas till vara och vidareutvecklas. Genom fattade beslut om förskoleklass, ges kommunerna möjlighet att organisera verksamheten i skolan så att lärare, förskollärare och fritidspedagoger kan arbeta tillsammans i arbetslag. Härigenom får kommunerna ökade förutsättningar att förnya och utveckla arbetssättet i skolan. I en mål- och resultatstyrd skola kan regeringen emellertid inte föreskriva hur verksamheten skall bedrivas. I propositionen betonades att inrättandet av förskoleklass inte skall ses som ett sätt att styra hur kommunerna organiserar verksamheten eller föreskriva att verksamheten för sexåringar skall bedrivas i åldershomogena grupper. Det är kommunernas uppgift att organisera förskoleklassen utifrån lokala förutsättningar. Bestämmelser om förskoleklass finns i 2bkap. Syftet med utbildningen i förskoleklassen anges i 1§. Av 2§ första stycket framgår att kommunerna har skyldighet att anvisa alla sexåringar plats i en förskoleklass. Av andra stycket samma paragraf framgår att även yngre barn får tas emot i förskoleklass. Skollagen begränsar således inte kommunernas möjlighet att i förskoleklass också ta emot femåringar. För yngre barn har kommunerna möjlighet att ta ut en skälig avgift, men det skiljer sig inte från tidigare lagstiftning. I bereds Barnomsorg och förslag till läroplan för förskolan respektive ändringar i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Förslagen kommer att presenteras för .
frs · GL12356 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att arbetsmarknadsprojekt med syfte att öka elsäkerheten kommer till stånd. Syftet med arbetsmarknadspolitiken är inte att hjälpa kraftbolagen via arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller projekt att upprätthålla elsäkerheten. Jag menar att kraftbolagen själva inför sina konsumenter är skyldiga att tillhandahålla el. I det ansvaret ingår att upprätthålla tillräckliga kraftledningsgator. Däremot har jag förståelse för att de vid bl.a. kraftiga snöoväder kan ha svårt att alltid uppfylla kravet på en god elsäkerhet. Om kraftbolagen vill rekrytera ytterligare människor för att tillförsäkra sig om en god elsäkerhet så är jag övertygad om att arbetsförmedlingarna mer än gärna hjälper till med denna fråga. Jag är dock medveten om att tidigare kan bl.a. beredskapsarbete och OSA ha använts för delvis detta ändamål nämligen att röja kraftledningsgator. Om det bedöms lämpligt ur arbetsmarknadssynpunkt kan naturligtvis myndigheterna också nu bidra till att så sker. Jag kommer inte vidta några särskilda åtgärder för att ytterligare arbetsmarknadspolitiska medel används för att röja kraftledningsgator.