ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12921 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga möjligheter till tjänstepension för dem som inte är tillsvidareanställda och där arbetsgivarna motsätter sig förändrade avtalsvillkor. Bakgrunden till fråga är den pågående förändringen av arbetsmarknaden där alltfler arbetar i anställningsformer som inte är tillsvidareanställning. Denna utveckling medför att arbetstagare ibland inte intjänar tjänstepension under anställningen. Det reformerade ålderspensionssystemet som beslutade om är utformat så att pensionsrätt intjänas i princip från första kronan. Undantaget gäller endast sådana inkomster som totalt sett inte når av basbeloppet, gränsen för deklarationsskyldighet. Därmed fungerar det offentliga ålderspensionssystemet väl oavsett anställningsformer på arbetsmarknaden. Villkoren för tjänstepensioner bestäms, som anger, i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen har ingen avsikt att genom lagstiftning styra innehållet i dessa avtal. Däremot har vi ett stort intresse för hur avtalen faktiskt ser ut och deras effekter för de enskilda individerna och för ekonomins funktionsförmåga. Bl.a. för att öka kunskapen i i dessa avseenden kommer departementet att göra en inventering av avtalens utformning, bl.a. vad gäller villkoren för intjänande av tilläggspension i de fyra stora tjänstepensionsavtalen.
frs · GL12922 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta med anledning av att i ett upphandlingsärende rörande tvätteriverksamhet påstås ha trotsat en länsrättsdom. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att jag inte uttalar mig i ett enskilt ärende. Jag kan inte som minister kommentera det ärende som tar upp i sin fråga. Först vill jag framhålla att kommuner och landsting är skyldiga att följa de lagar som gäller. Frågan om kommuners och landstings skyldighet att följa domar som meddelats av förvaltningsdomstolar har varit föremål för flera utredningar. föreslog i sitt betänkande Kommunalbot (SOU 1989:64) att kommunalbot skulle kunna åläggas en kommun eller ett landsting för bl.a. grova lagöverträdelser. Förslaget ledde inte till lagstiftning. Frågan om olika åtgärder för att komma till rätta med s.k. domstolstrots, lagtrots och andra liknande överträdelser från kommuners och landstings sida har också behandlats i delbetänkande Förtroendevaldas ansvar vid domstolstrots och lagtrots (SOU 1993:109) och i departementspromemorian Kommunalt domstolstrots och lagtrots (Ds 1995:27). Delbetänkandet och promemorian har remissbehandlats och bereds inom .
frs · GL12923 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta som kan öka möjligheterna för privata vårdgivare att bedriva sitt arbete och därmed medverka till att förkorta vårdköerna. Delegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård överlämnade sitt slutbetänkande spelregler - en förutsättning för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård (SOU 1997:179). Samverkansdelegationen föreslår en rad åtgärder för att underlätta för privata vårdgivare. Bl.a. föreslås en ny lag om etablering för enskilda vårdgivare med vårdavtal. Enligt förslaget bör sjuksköterskor, barnmorskor, psykologer, psykoterapeuter m.fl. och - liksom tidigare - sjukgymnaster och läkare ha möjlighet att verka som enskilda vårdgivare med som finansiär. Vidare skall, enligt den föreslagna lagen, vårdavtal med enskilda vårdgivare gälla tillsvidare. Delegationens förslag har remissbehandlats och en remissammanställning har tagits fram. Innan jag tar ställning till delegationens förslag vill jag givetvis först ta del av remissammanställningen. Om remissutfallet visar att åtgärder bör vidtas är regeringen beredd att överväga sådana.
frs · GL12924 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om hon avser att vidta åtgärder så att nummerregistrering inte kan ske utan vetskap för den som registreras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Möjligheten att få den uppringandes telefonnummer presenterat infördes , och det har visat sig att det finns en stor efterfrågan på en tjänst av det här slaget. Jag kan också se många fördelar med en teknik som gör det möjligt att få information om från vilket telefonnummer en uppringning sker innan samtalet besvaras, eller att i efterhand få uppgift om från vilket telefonnummer uppringning har skett. Detta kan vara till fördel såväl för den uppringande som den uppringde. Som har påpekat kan man emellertid inte bortse från att tekniken med nummerpresentation också kan resa en del frågor som berör den personliga integriteten hos den uppringande. Det är kanske inte alltid så att man vill att mottagaren skall få veta vilket telefonnummer man har. Att den uppringde ringer tillbaka när han eller hon har möjlighet till det, och därvid använder sig av den uppringandes lagrade telefonnummer, torde dock normalt knappast kunna betraktas som en nackdel för den ursprungligen uppringande. Snarare tvärtom; därigenom upprättas ju den åsyftade kommunikationen. För den som har ett skyddat (hemligt) telefonnummer är nummerpresentation inget problem eftersom ett sådant telefonnummer aldrig visas på en nummerpresentatör, med ett naturligt undantag för uppringning till larmnumret 112. Den som inte har ett skyddat telefonnummer men som vill blockera nummerpresentation vid ett visst telefonsamtal kan åstadkomma detta genom att slå en enkel kod före det uppringda telefonnumret. Fast blockering kan också beställas av den vars telefonnummer inte är skyddat. Som jag beskrivit finns det flera olika sätt att undvika nummerpresentation. Såväl förekomsten av tekniken som möjligheterna att slippa den framgår bl.a. av den telekatalog som tillhandahålls abonnenterna av . Jag kan inte se att denna teknik, rätt använd, utgör något särskilt hot mot teleabonnenternas personliga integritet. Något konkret exempel på motsatsen har i alla fall inte kommit till min kännedom. Jag noterar att inte heller nämnt något sådant exempel i sin fråga. Jag ser alltså inget särskilt behov av att vidta några åtgärder av det slag som efterlyser.
frs · GL12928 · 1997-12-31 00:00:00 — och har frågat mig om när jag avser återkomma till med förslag om konsekventa regler för uppehållstillstånd för vuxenadopterade och vidare om jag avser besvara en framställan från de politiska partierna i i ett enskilt ärende rörande denna fråga. I utlänningslagen ges som bekant möjlighet att bevilja uppehållstillstånd för anhöriga. Sådant tillstånd kan ges till make, maka eller sambo samt barn . Vidare kan uppehållstillstånd beviljas en utlänning som har särskild anknytning till . Inom denna kategori prövas ansökan om uppehållstillstånd för de personer som adopteras i vuxen ålder. Regeringen har, , i enskilt utlänningsärende bifallit en sådan ansökan. När denna fråga debatterades i kammaren den25 mars påtalades att domstols beslut i fråga om adoption inte ger ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd och att detta kan leda till helt oönskade situationer. Det framhölls att det är olyckligt att personer som adopterats i nekas uppehållstillstånd i . har i betänkande framhållit att regeringen bör överväga om en ovillkorlig kommunikation bör ske mellan domstol och samt utreda om det vid vuxenadoption av utlänning bör ske en samlad bedömning av samtliga omständigheter innefattande såväl frågan om uppehållstillstånd som adoptionsfrågan. Vid debatten i kammaren sade jag att jag avser återkomma till i denna fråga. Det är en komplex fråga som behöver belysas ytterligare innan förslag kan lämnas. Som exempel kan anges att en ändring av reglerna innebärande att vuxenadopterade personer ges ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd leder till att dessa får en starkare ställning än barn till invandrare. Detta kommer av att invandrares vuxna barn, dvs. de som är , inte har generell rätt till uppehållstillstånd. Brevet från de politiska partierna i kommer att besvaras i enlighet med ovanstående. Avslutningsvis vill jag säga att denna frågas samtliga konsekvenser skall utredas och att jag därefter skall återkomma till .
frs · GL12929 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka initiativ regeringen är beredd att ta för att förhindra den kapitalförstöring, ökande arbetslöshet och försämrade konkurrenssituation som skulle bli följden om tvätteriet i skulle läggas ned. Bakgrunden till frågan är svårigheter som det landstingsägda tvätteriet i i kommun enligt frågeställaren skall ha hamnat i till följd av en ännu inte avgjord rättslig tvist. Inledningsvis vill jag påpeka att den rättsliga tvist som hänför sig till slutligen har avgjorts genom Länsrättens i dom den28 . Domen har vunnit laga kraft. Som vet kan inte regeringen gripa in i driften av ett enskilt landstings affärsdrivande verksamhet. Lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () - vars tillämpning den rättsliga tvisten gällt - har tillkommit just för att tillförsäkra en sund och fungerande konkurrens. Lagens uppgift är att åstadkomma att upphandling sker med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomförs affärsmässigt. Regeringen är medveten om de problem som finns i det aktuella området och följer noga utvecklingen. I detta sammanhang kan jag erinra om de stora satsningar som sker i när det gäller infrastrukturen. bör dessa kunna leda till en gynnsammare utveckling i länet i fråga om t.ex. arbetstillfällen. Avslutningsvis kan jag nämna att har på regeringens uppdrag utrett frågan om kommuners och landstings möjligheter att enligt och gemenskapsrätten genomföra köp från sina egna företag m.m. Ett mål med en närliggande frågeställning förväntas avgöras i .
frs · GL12930 · 1997-12-31 00:00:00 — Fråga 1997/98:930 av om båten . har frågat om jag är beredd att vidta några åtgärder med anledning av att båten nu utbjuds till försäljning. Båten seger i var självfallet en stor framgång för svensk segelsport. Jag är dock inte beredd att vidta några åtgärder med anledning av detta.
frs · GL12932 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser se till att tillräckligt med pengar avsätts till sanering av miljöskadade områden. Jag är medveten om att det finns många förorenade områden i som är i behov av sanering. prövar och beslutar regeringen, efter ansökan från en kommun, om medel för bl.a. efterbehandlingsåtgärder från medlen för lokala investeringsprogram. Ansökande kommun skall ha samrått med . har regeringen avsatt totalt ca till projekt för att sanera miljöskadade områden. Regeringen har mot bakgrund av förslagen om miljökvalitetsmål i propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) uppdragit åt att inom ramen för miljömålsarbetet bl.a. se över behovet av och föreslå delmål för hur efterbehandling av förorenade områden kan vara utförd . En utgångspunkt för det fortsatta arbetet är att det tas fram regionala och lokala program för hur efterbehandling av mark- och vattenområden, där gifter och andra föroreningar har lagrats, kan vara utförd .
frs · GL12933 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att fler demenssjuka skall få adekvat vård. Jag delar självklart uppfattning att det är viktigt att de demenssjuka ges en adekvat vård. Regeringen har också, som känner till, uppmärksammat behoven hos personer med demens i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Handlingsplanen innebär en rad insatser som är viktiga inte minst för personer som drabbats av demenssjukdomar. Inom har t.ex. bildats en arbetsgrupp som skall göra en översyn av utbildnings- och kompetensbehov för personal som arbetar inom äldreomsorgen. Dessutom skall fortbildningsinsatser göras för personer som är verksamma i arbetsledande funktioner inom vård och omsorg. Bakgrunden till åtgärderna är att det inom äldreomsorgen finns ett uppenbart behov av ökade kunskaper inom bl.a. geriatrik, demensvård och läkemedelskunskap. Som framgår av handlingsplanen är ökad tillgång till läkare, fler platser och bättre standard i äldreboenden samt bättre stöd till anhöriga andra viktiga insatser för att trygga en god vård och omsorg för de demenssjuka.
frs · GL12934 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker införa ett moratorium för genmanipulerade växter i för att forska mera och utreda konsekvenserna av genmanipulerade växters inverkan på bl.a. fåglar som lever på jordbruksmark. Varje gentekniskt modifierad gröda, som skall odlas i eller i ett annat EU-land, måste först godkännas enligt EU:s direktiv /220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön, varvid bedömningen görs av ansvariga myndigheter i unionens medlemsstater. I bedömningen ingår att analysera tänkbara risker med hänsyn till den biologiska mångfalden, dvs. effekter på t.ex. fåglar och insekter. En av de risker som myndigheterna har att bedöma är just risken för att de införda generna sprider sig till vilda släktingar eller till ej modifierade grödor av samma slag. Jag är övertygad om att det går att förena modern teknik, även genteknik, med en strävan efter god miljö och biologisk mångfald och anser att den nuvarande kontrollen av genteknikens risker är betryggande. Jag avser därför inte att införa ett moratorium för genmodifierade växter i .
frs · GL12935 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att förenkla regelverket för märkning av nötkött i butik. Det är en stor seger för det svenska synsättet att vi nu fått märkningsregler som gäller för hela EU. Konsumenternas krav på information och säkerhet måste tillgodoses. Det nya systemet för frivillig märkning av nötkött enligt förordning nr (EG) 820/97 skall tillämpas fr.o.m. . Därefter skall en utvärdering ske och fr.o.m. skall det enligt ovannämnda förordning vara obligatoriskt i hela EU att ange nötköttets ursprung. Systemet kom till efter BSE-krisen och syftar till att förbättra insynen i villkoren för produktionen och saluföringen av nötkött till konsument. Den som vill märka nötkött med uppgift om t.ex. ursprungsland eller produktionssätt måste därför följa förordningens krav på dokumentation och specifikationer. I och med att branschen i redan tidigare hade en frivillig överenskommelse om ursprungsmärkning, bör arbetet med och kostnaderna för att gå över till detta nya europeiska system rimligen vara låga, förutsatt att denna frivilliga överenskommelse efterlevdes av berörda aktörer. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder för att förenkla regelverket för märkning av nötkött i butik.
frs · GL12936 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att de missbrukare som håller på att gå under i sitt missbruk, skall få den vård de behöver innan det är . Frågan ställs med hänvisning till det minskade antalet vårdplatser för LVM-fall, sedan (), , övertog ansvaret för dessa frågor. Det befintliga platsantalet vid de olika LVM-hemmen är dimensionerat med hänsyn till de enskilda kommunernas efterfrågan. har man enligt SIS en beläggningsnivå som ligger mellan , utan att ha någon väntande kö av vårdsökande. Kommunerna efterfrågar numera i större utsträckning korttidsbehandling, som sedan kombineras med öppenvårdsåtgärder på hemorten. I ökande omfattning fullföljer dessutom inte kommunerna ett omhändertagande med en ingiven LVM-ansökan. Detta innebär i praktiken att den omhändertagne blir avgiftad , för att sedan föras över till lokal öppenvårdsbehandling. Vad som har kunnat noteras är att de missbrukare som kommer in för vård enligt LVM har generellt ett tyngre missbruk än vad som var fallet tidigare. som antalet vårdplatser för LVM har minskat har antalet platser på ungdomssidan ökat med 100. Särskilda institutioner har därtill öppnats för ungdomar med missbruksproblem. Jag delar uppfattning att det är viktigt att människor med svåra missbruksproblem kan beredas vård som hjälper dem att övervinna missbruket. måste bedömningen av ett sådant vårdbehov göras lokalt av varje enskild kommun, den uppgiften kan inte staten ta över. Jag är medveten om att kommunerna dragit ned sin efterfrågan på institutionsplatser. Det hänger samman både med behovet av kostnadsbegränsningar som kommunerna haft och en ändrad syn på vilka åtgärder som anses effektiva ur vårdsynpunkt. Slutenvården har således i många fall ersatts av öppenvård. Konsekvenser på behandlingseffekter och övriga omständigheter som berör de enskilda människorna, till följd av denna förändring, är inte klarlagda. Vi behöver både en analys och utvärdering av öppenvårdsinsatser i förhållande till den slutna vården för att kunna göra en adekvat bedömning. , som har i uppdrag att följa utvecklingen inom missbrukarvården, har till regeringen överlämnat rapporten i missbrukarvården (1998:3). Enligt rapporten har det inte skett någon allmän neddragning av resurser och insatser för vuxna missbrukare. Den minskade LVM-vården har kompenserats av både mer öppenvård och med frivillig institutionsvård. anser att det behövs ytterligare studier för att besvara frågan om avvägningen av tillgängliga resurser för missbrukare är rimlig och adekvat. Jag kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen så att gruppen tunga missbrukare får en vård som är anpassad till den enskildes behov och så effektiv som möjligt.
frs · GL12937 · 1997-12-31 00:00:00 — och har båda frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att förhindra möjligheten att få abort om det väntade barnet har oönskat kön. Vid fosterdiagnostik framkommer ibland uppgifter om sådant som man inte direkt eftersökt, s.k. bifynd. Ett vanligt bifynd är att undersökningen ger uppgift om fostrets kön. Enligt gällande lagstiftning har kvinnan i princip rätt att få del av all information som kommer fram vid fosterdiagnostik, även sådan som inte eftersökts vid undersökningen. I propositionen (1994/95:142) om fosterdiagnostik och abort togs denna fråga upp. Det konstaterades där att uppgift om kön oftast inte har något samband med det väntade barnets hälsotillstånd. Undantag från detta är könsbundna sjukdomar. I dessa fall tillhör de blivande föräldrarna ofta en riskgrupp och undersökningen har gjorts just i syfte att få bekräftat om det blivande barnet har anlag för den könsbundna sjukdomen eller inte. Regeringen konstaterade i propositionen att det inte finns några uppgifter om huruvida det förekommer att kvinnor begär abort på grund av att fostret har oönskat kön. Om det över huvud taget förekommer torde det dock, enligt propositionen, vara ytterligt sällsynt och ingenting som kan försvaras. Där framhölls också att en fördomsfull syn på könen måste bemötas och förändras med ideologiska metoder, inte genom att undanhålla de blivande föräldrarna information. Slutsatsen i propositionen var att öppenhet är viktigt från sjukvårdens sida och att även uppgift om barnets kön när det inte har betydelse för dess hälsotillstånd skall lämnas ut om kvinnan frågar efter den. Det har kommit fram uppgifter som tyder på att det i enstaka fall förekommer att kvinnor på felaktiga grunder får den fosterdiagnostiska undersökningen utförd. Även om detta är någonting som förekommer endast undantagsvis behöver frågan övervägas ytterligare.
frs · GL12939 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att åstadkomma lika behandling i skattehänseende av samtliga skolors inköp av undervisningssprit. Enligt gällande EU-regler på alkoholskatteområdet är även s.k. teknisk sprit skattepliktig men medlemsländerna skall, respektive får, i vissa angivna fall undanta sådan sprit från beskattning. Ett medlemsland får t.ex. undanta sprit som används för vetenskapligt ändamål från beskattning. Reglerna gäller sedan medlemskapet i EU 1995 även för och har införts i den svenska alkoholskattelagen. Hur begreppet "vetenskapligt ändamål" skall tolkas framgår inte av EU-reglerna. Detta innebär att det slutligen är som kan slå fast vad som skall avses med detta begrepp. I den svenska lagstiftningen finns inte heller någon definition av begreppet. Enligt mening går gränsen för vad som kan anses vara vetenskapligt ändamål i undervisningsverksamhet vid högskola/universitet. Såvitt jag känner till finns ännu ingen lagakraftvunnen dom på detta område. Jag har förståelse för att det kan innebära problem för vissa skolor att betala ett högre pris för undervisningsspriten än vad man tidigare gjort. Jag är därför beredd att titta närmare på om det är möjligt och lämpligt att vidta några ändringar i den svenska lagstiftningen på detta område.
frs · GL1294 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ge nya tilläggsdirektiv till . tillsattes den 1december 1972. Kommissionen har fått tilläggsdirektiv den 18juni 1975, den 22september 1977 och den 15juni 1995. I sistnämnda tilläggsdirektiv gavs i uppdrag att planera sitt arbete så att en ny samlad utgåva av är tillgänglig för allmänt bruk första söndagen i advent 1999. Frågan är föranledd av att regeringen i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17 avsnitt 14.2) har uttalat att regeringen fäster stor vikt vid att bibelöversättningen enligt kommissionens direktiv skall vara färdig i så god tid att en ny samlad utgåva av i olika upplagor skall kunna bli allmänt tillgänglig och tas i bruk första söndagen i advent 1999. Uttalandet i budgetpropositionen klargör regeringens syn på innebörden av direktivens uppdrag att skall vara tillgänglig för allmänt bruk första söndagen i advent 1999. Av direktiven följer att det är angeläget att de förlag som har att möta allmänhetens intresse av en ny bibelutgåva bereds tillgång till översättningen i så god tid att de kan ge ut i olika upplagor som tillgodoser skilda gruppers behov. Enligt vad jag erfarit har fortlöpande kontakter i denna fråga med de bibelutgivande förlagen. Med god vilja från ömse håll bör de skillnader i uppfattning som kan föreligga om tidpunkter och former för förlagens förfogande över texterna kunna överbryggas. Något behov av nya tilläggsdirektiv till som ytterligare preciserar regeringens uppfattning i fråga om utgivningen av bibelöversättningen finns därför inte.