ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12749 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta med anledning av de nya uppgifterna om föroreningar på BT Kemis gamla industriområde i . Jag är medveten om att det finns många förorenade områden i som är i behov av sanering. har en viktig roll och skall på central nivå fungera som kunskapsstöd samt vidmakthålla och uppdatera kunskapsbehovet på området. Förutom har även kommuner och länsstyrelser en viktig roll på efterbehandlingsområdet mot bakgrund av den kunskap som finns hos dessa myndigheter. förmedlar regeringen medel till kommunerna för en ekologisk hållbar utveckling i de s.k. lokala investeringsprogramen. Medlen förmedlas utifrån de ansökningar som kommunerna gör. Sanering av förorenade områden kan vara viktiga delar i sådana program. Innan åtgärder för att sanera förorenade områden beslutas, är det av stor vikt att noggranna undersökningar genomförs för att bedöma vilka insatser och arbetsmetoder som krävs. Det är därför viktigt att ansvariga myndigheter på lokal, regional och central nivå inleder en diskussion om hur arbetet skall gå vidare för att omhänderta föroreningarna vid BT Kemis industriområde.
frs · GL1275 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat inrikesministern om regeringen är beredd att ompröva beslutet om anslag för regional utveckling för att förhindra att i skall tvingas stoppa medelstilldelningen för regional utveckling. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att regeringen, för att säkra att konjunkturuppgången kommer hela landet till del, avser att öka aktiviteten inom regional- och näringspolitiken genom särskilda åtgärder inom en ram på . Regeringen har lämnat förslag till härom. Arbetsmarknads- och finansutskotten har diskuterat finansieringen av dessa åtgärder. Den lösning som vi arbetat fram i nära kontakt med utskotten, innebär att länsstyrelserna kan fortsätta besluta om regionalpolitiska åtgärder i samma omfattning som budgeten förutsätter. Utöver detta kommer således regeringens nya program på totalt . I Närings- och arbetar vi just nu fram förslag till åtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning. Jag bedömer att vi skall kunna presentera offensiva projekt för som skall öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Den geografiska fördelningen av resurserna som till stor del kommer att styras av åtgärdernas innehåll och ekonomiska tillväxtpotential skall också bestämmas med hänsyn till olika regioners regionalpolitiska situation. Det är bra att vi nått en uppgörelse med om att säkra en ökad ram för regionalpolitiken med . Övriga partier som annars talar sig varma för fler jobb och ökad regional rättvisa borde kunna ställa upp helhjärtat på denna insats.
frs · GL12750 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad som gjorts med anledning av tillkännagivande om att uppdra till regeringen att ta initiativ till ett särskilt miljöstöd för det fjällnära jordbruket. utnyttjar hela det avsatta utrymmet för miljöersättningar till jordbruket. har inte anvisat särskilda medel för ett miljöstöd för det fjällnära jordbruket. Detta gör det svårt att inom den nuvarande femårsperioden införa ett sådant miljöstöd. Inför den kommande femårsperioden har regeringen tillsatt en kommitté med uppgift att utforma förslag till ett nytt miljöprogram för . Frågan om ett särskilt miljöstöd för det fjällnära jordbruket kommer att behandlas av kommittén som skall beakta behovet av att miljöprogrammet även i fortsättningen medverkar till att tillgodose de regionalpolitiska målen för norra på miljömässiga grunder. Det finns även andra åtgärder som kan underlätta det fjällnära jordbrukets utveckling. I en utvärdering av de regionala stöden till jordbruket som presenterat påtalas problem med bl.a. den dåliga lönsamheten i mjölkproduktionen i stödområde1. Inom de av kommissionen presenterade förslagen om en förändrad jordbruks- och strukturpolitik inom Agenda2000 finns även förslag om landsbygdsutvecklingsåtgärder. I utformningen av de svenska strukturåtgärderna för en kommande period kan även behovet av särskilda åtgärder för att bevara och utveckla det fjällnära jordbruket beaktas.
frs · GL12751 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka konkreta kultur- och naturvårdsintressen som inte kunnat tillgodoses i det fall egendomen hade skiftats i enlighet med avvecklingslagens mer moderna arvs- och skiftesregler. Som redan framgår av fråga fattade regeringen beslut i ärendet . Skälen för regeringens ställningstagande framgår av beslutet och jag kan därför inte, som säkert förstår, närmare kommentera dessa. Rent allmänt vill jag dock framhålla följande: Området som omfattas av fideikommiss utgör en av vårt lands mer värdefulla natur- och kulturmiljöer. Fideikommisset har bl.a. av angivits ha synnerligen stora kulturhistoriska värden. Stora delar av egendomen har vidare förklarats vara av riksintresse både för kulturminnesvården och friluftslivet. Det som till stor del bidrar till egendomens kulturhistoriska värde är herrgårdsanläggningen i kombination med omgivande odlingslandskap. Vid få tillfällen ges en möjlighet att få uppleva en så god helhetsbild av en storgodsmiljö med anor från medeltiden. Detta särskilt mot bakgrund av egendomens läge i omedelbar närhet till en storstad som . Till detta kommer även den möjlighet till rekreation och friluftsliv för allmänheten som natur- och kulturlandskap erbjuder. Att dessa värden i nuvarande situation bäst kan tas till vara och i sin helhet skyddas genom en förlängning av fideikommissurkundens giltighet har tillstyrkts av fideikommissnämndens majoritet och ett flertal av de instanser som yttrat sig i ärendet på nämndens begäran, bl.a. , i och .
frs · GL12752 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen avser vidta några åtgärder för att stödja de familjer där en förälder valt att vårda egna barn i hemmet. Frågan är ställd mot bakgrund av de nya bestämmelser om individuella inkomstgränser som grund för bostadsbidrag som infördes . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Syftet med bostadsbidragssystemet är att fungera som bostads- och övrigt konsumtionsstöd till hushåll med låg egen bärkraft i förhållande till försörjningsbördan, inklusive bostaden. Mot bakgrund av de kraftiga neddragningar i bostadsbidragssystemet som, på grund av det statsfinansiella läget, gjordes inför , ansågs det inte rimligt att via bostadsbidragen subventionera minskningar av arbetstiden till mycket låga nivåer. I de fall någon av föräldrarna valt att vara hemma med barnen under heltid, är hushållets totala omkostnader dessutom ofta lägre än de skulle ha varit om båda föräldrarna i stället valt att förvärvsarbeta. För två hushåll med samma bruttoinkomst och antal barn är den disponibla inkomsten, efter betalda barnomsorgs- och resekostnader, ofta lägre för den familj där båda makarna förvärvsarbetar. Deras behov av samhälleligt stöd är därför rimligen större. Vid behandling av regeringens förslag till ändrade bestämmelser för bostadsbidrag framhölls att dåvarande system för inkomstprövning av bidragen innebar att det kunde uppkomma en direkt privatekonomisk förlust om t.ex. en hemmavarande förälder började förvärvsarbeta genom att bostadsbidraget då kunde komma att reduceras. Med individuella inkomstgränser mildras dessa effekter betydligt. De ändringar av bostadsbidragssystemet som genomfördes /97 är totalt sett omfattande. Regeringen har därför gett i uppdrag att utvärdera effekter och resultat av de nya bestämmelserna. Verket skall redovisa en delrapport . Uppdraget skall slutredovisas senast den l .
frs · GL12753 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att lägga förslag som möjliggör subventionerade tjänster inom hushållssektorn. Ett system med skattesubventionering av tjänster riktade till hushållen måste finansieras fullt ut. Möjligheten att finansiera skattelättnaden med högre skatter och avgifter på andra sektorer är begränsad. Regeringen har ekonomiska vårproposition också uttalat att generella skattesänkningar inte får ske innan en tillfredsställande kvalitet har säkerställts inom skolan, vården och omsorgen. Mot denna bakgrund anser regeringen att det saknas budgetutrymme för skattelättnader riktade mot tjänstesektorn.
frs · GL12754 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att markera den hållning till attentatet mot Akin Birdal. har med anledning av attentatet mot Akin Birdal frågat mig om regeringen är beredd att ställa krav på för en strategi för att förbättra möjligheterna att arbeta med mänskliga rättigheter. När det gäller attentatet mot Akin Birdal, ordförande i den turkiska människorättsorganisationen , står vi bakom det uttalande som EU:s ordförandeskap gjorde den 13maj. Den är chockad över denna upprörande attack och vår förhoppning är att de skyldiga skall kunna ställas inför rätta. När det gäller mänskliga rättigheter har regeringen ofta haft anledning att påtala att visar en bristande respekt för de folkrättsliga åtaganden landet gjort. Regeringen agerar bilateralt, inom EU och i andra forum för att framföra den vikt vi fäster vid att alla länder, inklusive , efterlever sina internationella åtaganden. Under toppmötet i beslöt EU - bl.a. på svenskt initiativ - att utveckla en strategi för EU:s fortsatta relationer med . Strategin omfattar bl.a. på vilket sätt det turkiska samhället måste reformeras, inte minst i ett medlemskapsperspektiv och hur EU kan vara behjälpligt i detta sammanhang. Arbetet berör de s.k. Köpenhamnskriterierna och bör, enligt svensk uppfattning, inledningsvis koncentreras till stöd för att uppfylla det politiska kriteriet. Kriteriet behandlar de politiska kraven, såsom demokrati, pluralism, respekt för mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter etc. Här har fortfarande en lång väg att gå. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till MR-organisationer verka för att skall vidta kraftfulla åtgärder för att reformera samhället i enlighet med internationella åtaganden och i enlighet med vad som krävs i Köpenhamnskriterierna.
frs · GL12757 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få storföretag att ta ett miljömässigt och etiskt ansvar för sin verksamhet. Frågan är ställd mot bakgrund av bl.a. vad som hänt vid den av ägda gruvan i . Drivkrafter för företagens miljöarbete är naturligtvis lagstiftningen i det land där man har verksamhet, men också anseendet som ansvarsfullt företag hos kunder och allmänhet. Mitt intryck är att inte minst det sistnämnda har mycket stor betydelse. Detta borde naturligtvis medverka till att företag hanterar miljöriskerna på ett sätt så att olyckor inte skulle ske. Tyvärr är vi inte där , men min uppfattning är att företag i generellt driver ett bra miljöarbete. Den lagstiftning som är under införande i kommer att medföra att företagen ytterligare kommer att fokusera på sitt ansvar för miljön. Detta regelverk gäller för företag som bedriver verksamhet i . Däremot kan inte ta ansvar för sådan verksamhet som bedrivs i andra länder. Vad kan göra är att verka på det internationella planet och att medverka till internationella konventioner i olika miljöfrågor och arbeta för att andra länder internt skall följa upp de konventioner som redan är i kraft. Några särskilda åtgärder med anledning av det som frågeställaren pekat på är jag därför inte beredd att vidta.
frs · GL12758 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att trygga tillgången på livsviktiga mediciner när ett läkemedelsföretag av lönsamhetsskäl upphör med tillverkningen. Frågan är ställd med anledning av att läkemedelsföretaget har beslutat lägga ned tillverkningen av läkemedlet Apekumarol. Enligt uppgifter från har & beslutat att förlägga tillverkningen av Apekumarol till . Därvid har emellertid kvalitetsproblem i tillverkningsprocessen uppstått varför läkemedlet inte kan levereras. Apekumarol har inte avregistrerats av , utan läkemedlet har fortfarande ett godkännande för försäljning. Företaget har emellertid inkommit med begäran till om avregistrering av läkemedlet fr.o.m. den l . Om Apekumarol skulle avregistreras så tillåter inte läkemedelslagen (1992:859) att tvingar företaget att tillhandahålla produkten. Jag anser, liksom , att det är ytterst olyckligt om & upphör med försäljningen både med tanke på de kostnader detta kommer att förorsaka hälso- och sjukvården och de problem som kan drabba patienterna. har emellertid uppgivit att det finns alternativa behandlingar varför ett akut försörjningsproblem inte kommer att uppkomma i . De patienter som använder Apekumarol kommer, precis som påpekar, att bli hänvisade till Waran i stället. För att underlätta övergången till Waran har publicerat riktlinjer om hur omställningen bör ske. Den absoluta majoriteten av patienterna får enligt önskad effekt av Waran utan risk för andra biverkningar än de som Apekumarol ger. Slutligen kan påpekas att ett i icke godkänt läkemedel kan förskrivas på licens. När det gäller Apekumarol finns en godtagbar dokumentation att utgå ifrån så att skulle kunna bevilja licens för t.ex. att tillverka medlet. Ett sådant tillvägagångssätt medför dock mycket stora kostnader för läkemedelsförmånen.
frs · GL12759 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag kommer att lägga fram förslag om att det digitala marknätet skall täcka hela landet. Innan jag svarar på frågan vill jag kommentera några av de påståenden som för fram. Han hävdar bl.a. att marksänd digital-TV blir dyrare än satellitsändningar och att marksändningarna inte ger möjlighet till interaktivitet. Om man skall jämföra kostnaderna för digital satellitdistribution och markdistribution kan man inte bara räkna med de kostnader som TV-företaget betalar. För att satellitsignalerna skall nå publiken krävs investeringar i parabolantenner, satellitmottagare och kabelnät som också bör tas med vid en jämförelse. En kostnadsberäkning av den linje som företräder bör dessutom omfatta kostnaden för att behålla de analoga marksändningarna . TV-politik leder nämligen till att ett omfattande frekvensutrymme kommer att blockeras av TV-sändningar med gammal teknik i stället för att kunna användas för t.ex. nya IT-tillämpningar. Eftersom marksändningar, satellitsändningar och kabel-TV-sändningar alla är utformade för att överföra stora informationsmängder i en riktning, från en avsändare till ett stort antal mottagare, är det inte så stor skillnad mellan de olika distributionssätten när det gäller möjligheten till interaktivitet. När det gäller frågan om när förslag om utbyggnad av det digitala marknätet kan läggas fram följer regeringen givetvis beslut om digitala TV-sändningar (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Det innebär att digital marksänd TV skall införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. I en första etapp skall sändningar inledas på ett begränsat antal orter i . Regeringen har beslutat att sändningarna skall starta i med och , norra , södra och nordöstra , med omnejd samt och med omnejd. När det finns tillräckliga erfarenheter skall regeringen ta ställning till sändningarna och den fortsatta utbyggnaden. En grundläggande förutsättning för en utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. , där är ledamot, skall följa och utvärdera verksamheten. Ett ställningstagande i frågan om att bygga ut det digitala marknätet utanför de områden som ingår i den första etappen torde bli aktuellt först när en utvärdering av den första etappen föreligger.
frs · GL1276 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser göra så att beredskapen för mätning av radioaktiva utsläpp upprätthålls. fick en redogörelse för den inriktning som regeringen anser att beredskapsåtgärderna mot svåra påfrestningar på samhället i fred bör ha (prop. 1996/97:11). När det gäller strålningsmätning pekade regeringen på de olika problem som finns . Regeringens bedömning var att systemet och instrumenten för strålningsmätning i fred och i krig bör utvecklas och förbättras. Mot denna bakgrund gav regeringen , , i uppdrag att visa hur strålningsmätningen inom den nationella strålskyddsberedskapen kan utvecklas och förbättras. SSI:s redovisning av uppdraget kom in till . Det är slutsatserna i redovisningen som tar upp i sin fråga. SSI:s redovisning övervägs inom . De omedelbara åtgärder regeringen avser att vidta kommer att anges i regleringsbrevet för avseende SSI. Regeringens målsättning är att effektivisera den nationella mättekniska kompetensen inklusive kommunernas mätverksamhet. Målsättningen är vidare att datorstödet för datainsamling samt presentation av mätdata skall förbättras. Detsamma gäller de prognoser som skall upprättas om det skulle inträffa en olycka med utsläpp av radioaktiva ämnen.
frs · GL12761 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att främja det bostadspolitiska målet om en god uppväxt för barn och ungdomar. ställer frågan mot bakgrund av de förändringar av vissa regler för bostadsbidrag som trädde 1997 och som enligt uppfattning omöjliggör förverkligandet av ovan nämnda mål. När det gäller reglerna för bostadsbidrag hänvisar jag till statsrådet svar på fråga nr 1997/98:752 av den 20maj, i vilket regeringens bedömning av reglerna redovisas. Av frågesvaret framgår vidare att regeringen har givit i uppdrag att utvärdera effekterna av de förändrade reglerna. Möjligheterna att nå målet om en god uppväxt för barn och ungdomar är enligt min uppfattning beroende av flera faktorer. Av störst betydelse är att så många som möjligt har ett arbete och därmed kan efterfråga och betala för en god bostad. När det gäller bostadsfinansieringen är statens viktigaste generella insats att genom sunda statsfinanser bidra till en låg och stabil räntenivå, vilket är av avgörande betydelse för boendekostnaderna. Härtill kommer betydelsen av bra skolor, gemenskap med vuxna, berikande fritidssysselsättning m.m. Regeringens arbete för att sanera statens finanser har varit framgångsrikt, vilket innebär att en stabil grund har lagts för ekonomisk tillväxt . Vi kan konstatera att utvecklingen på arbetsmarknaden nu har vänt så att den reguljära sysselsättningen ökar och att flera människor således får arbete. Detta ger utrymme för ökade insatser inom framför allt skola, vård och omsorg. Bostadsbidrag till barnfamiljer är mot denna bakgrund ett komplement till andra insatser i samhället. Jag tror inte att barns och ungdomars möjligheter till en god uppväxt står och faller med regelverket för bostadsbidrag och anser heller inte att det bör vara så. Däremot är bostadsbidrag nödvändigt som ett medel för att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder.
frs · GL12762 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att Ledarna skall kunna få del av anslaget på för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Bidraget skall bl.a. avse insatser i organisationerna för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning kan breddas, i första hand för de i prioriterade grupperna. Mot bakgrund av syftet med bidraget finner jag det vara fullt rimligt att även Ledarna får del av detta anslag som ett bidrag till uppsökande verksamhet för främst sina arbetslösa medlemmar och därigenom stimulera till fortsatta studier. Fördelningen av medel för ändamålet fördelades av regeringen genom beslut den 30januari 1997. Ledarna tillhörde då fortfarande (). Frågan om fördelningen av medel bereds inom . Kontakt kommer att tas med Ledarna, såsom redan gjorts med övriga berörda organisationer, för att inhämta de uppgifter som behövs för att Ledarna skall få sin andel av bidraget.
frs · GL12764 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag vidtagit för åtgärder för att fler länder än skall kunna delta i utbytet av organ och vävnader för transplantation. Det är korrekt att det finns ett väl fungerande utbyte av organ och vävnader mellan och länder i vårt närområde. Utbytet sker inom ramen för etablerade organisationer såsom Skandiatransplant, Eurotransplant och UKTSSA. Skandiatransplant har således upprättat samarbetsavtal med UKTSSA i och med Eurotransplant för utbyte av organ. Utvecklingen i de baltiska länderna följs. Dessa etablerade organisationer har samma kvalitetskrav som vi i när det exempelvis gäller undersökning av i avsikt att utesluta sjukdom som kan överföras med transplantat till mottagaren. Utbyte av organ kan bara ske med länder i närområdet som kan nås inom den korta tid som står till buds. Organ har en begränsad, i vissa fall mycket begränsad, hållbarhet utan blodcirkulation. För hjärta är hållbarheten , för lungor och för lever . Ett utbyte av organ och vävnader förutsätter ömsesidighet. Utbyte kan endast förekomma mellan jämbördiga parter med en balans i utbytet över tiden. Ett land eller ett område kan inte ta emot väsentligt fler organ eller vävnader än vad man ger utan varje land bör verka för att öka tillgången i det egna landet. Som jag beskrivit utförligt i ett interpellationssvar arbetar man på olika håll inom intensivt med att förbättra tillgången på organ och vävnader.
frs · GL12765 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till att bankernas avgiftsinformation förenklas så att jämförelser mellan banker kan göras. har därvid hänvisat till mitt arbete och engagemang för att få fondbolagen att redovisa vilka avgifter som tas ut. () ställde en liknande fråga till mig. Jag svarade honom den 20maj 1998 (se bilaga). Jag har tidigare välkomnat att Stiftelsen tar initiativ till att göra en marknadsöversikt avseende bankernas avgifter. Jag har därför med tillfredsställelse inhämtat att kommer att pröva möjligheterna av att sammanställa information om bankernas olika avgifter. Vidare vet jag nu att och bankerna har utlovat att förbättra informationen om gällande avgifter. om bankavgifter är på flera punkter missvisande till de svenska bankernas nackdel. Det huvudsakliga skälet är att kommissionen inte tagit hänsyn till hur svenska kunder faktiskt utnyttjar bankernas tjänster. Kommissionen har dessutom valt att endast fokusera på bankernas avgifter. Det finns emellertid andra kostnader som kunderna på ett mer indirekt sätt får bära. För att få en mer fullständig bild kommer jag att ge i uppdrag att kartlägga de svenska bankernas kostnadsuttag och lämna förslag till eventuella åtgärder i syfte att förbättra informationen till bankkunderna.
frs · GL12766 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag ämnar göra för att förhindra att skatter knäcker ett välbehövligt ideellt barmhärtighetsarbete i . Bakgrunden till frågan är att skattemyndigheterna enligt nu vill beskatta stiftelser som bedriver hjälpverksamhet och att skattemyndigheten som ett testfall tagit upp frågan om beskattning av kyrkliga . Jag kan inte kommentera ett enskilt ärende. Gällande rätt på området är utformad så att en stiftelse eller en ideell förening som har till huvudsakligt ändamål att utöva hjälpverksamhet bland behövande är frikallad från skattskyldighet för inkomst av näringsverksamhet under förutsättning att verksamheten bedrivs i en omfattning som skäligen svarar mot avkastningen på stiftelsens eller föreningens tillgångar. Jag ser inte något behov av att vidta några åtgärder på detta område.