ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12550 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att tillförsäkra Källan dess fortsatta existens. Jag delar helt åsikt om att förebyggandeinsatser bland barn och ungdomar som är i behov av stöd medför att samhället i det långa loppet sparar kostnader. Viktigast av allt är dock att det även sparar mycket onödigt lidande både för dem som direkt berörs av insatserna men även för deras anhöriga. Den verksamhet som bedrivs vid Källan är mycket värdefull och verksamheten bör enligt min mening uppmärksammas. Särskilt viktigt är det naturligtvis att Källan har ägnat stor kraft åt metodutveckling angående hur man bäst skall kunna ge dessa barn ett bra stöd. Som skriver ligger frågan om stöd till barn med psykiskt funktionshindrade föräldrar inom ramen för det uppdrag som har haft. Kommittén har också lämnat konkreta förslag på förändringar och förbättringar i dessa delar. Betänkandet, som har överlämnats till mig, skall nu remissbehandlas och inriktningen är att en proposition i frågan kan lämnas . utvärderar på regeringens uppdrag de verksamheter som drivs med stöd av de statliga stimulansmedlen om 45 miljoner som anslogs i samband med psykiatrireformens genomförande. Denna utvärdering kommer att överlämnas till mig . Att , före remissbehandlingen av betänkande och innan utvärdering är färdigställd, uttala sig bestämt om en enskild verksamhet är inte lämpligt. Jag följer dock frågan noga och kommer att aktivt arbeta för att stödet till barn med psykiskt funktionshindrade föräldrar ges en hög prioritet. Jag vill slutligen nämna att företrädare för Källan varit i kontakt med Allmänna arvsfonden angående finansiering av ett projekt med föräldrautbildning i samarbete med en brukarorganisation inom psykiatrin. Enligt vad jag har erfarit är dock ännu inte någon formell ansökan inlämnad.
frs · GL12551 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig varför det inom opera- och musikteatern i stort sett enbart är de etablerade och stora institutionerna som fått bidrag i kulturhuvudstadssatsningen. Jag har svarat på en fråga från om det varit en medveten satsning att inte innefatta de fria teatergrupperna i kulturhuvudstadssatsningen. I mitt svar hänvisade jag till att det är ett kommunalt bolag, , som ansvarar för fördelning av medel och programinnehåll under . Jag kunde också konstatera att en betydande del av bolagets stöd till teatrar kommit fria grupper till del. Som framgår av mitt tidigare svar är det Kulturhuvudstadsbolaget som ansvarar för fördelningen av medel till institutioner och fria grupper. Jag har alltså inga möjligheter att bestämma hur medlen fördelas mellan olika teaterformer. får ställa sina frågor till bolagets ledning i stället.
frs · GL12552 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen kan låta lantbrukare slippa betala för de ofullständiga kartorna i varje fall . Syftet med de blockkartor för skiftesredovisning som skall användas för ansökan om bl.a. arealstöd är att tillgodose de krav som ställs för administration och kontroll av vissa stödsystem inom EG. Blocken skall utgöra unikt identifierbara enheter. Blockkartorna skall enligt planerna kontinuerligt uppdateras. De kartor som använts är således inte möjliga att använda vid kontrollen av stöden. Möjligheten till kontroll är en förutsättning för att skall få ersättning från EG-budgeten för utbetalade stöd. Lantbrukare skall själva rita in de skiften som brukas oavsett om skiftet ingår i ett redovisat block eller inte. Jordbrukarens uppgifter utnyttjas för de uppdateringar som måste göras. Systemet bygger således på att jordbrukaren själv på kartan så noggrant som möjligt fyller i information av betydelse för ansökan om bidrag. Jag avser inte att föreslå regeringen att vidta någon åtgärd i frågan.
frs · GL12553 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har i en fråga till justitieminister frågat om hon kommer att verka för kriminalisering av handel med cannabisfrön. Frågan har överlämnats till mig eftersom denna del av narkotikalagstiftningen är ansvar. Frågan är inte ny utan har varit uppe för diskussion ett flertal gånger. anser jag inte att ett förbud är nödvändigt men jag medger att problemet inte är lättlöst. Eftersom cannabisfrön inte innehåller några narkotiska eller beroendeframkallande substanser går de inte att narkotikaklassa med nuvarande lagstiftning. De flesta cannabisfrön som säljs på marknaden skall dessutom vara behandlade så att de inte kan gro. Eftersom det är olagligt att odla cannabis och det är ur cannabisplantans växtdelar som narkotikan framställs så är fröna olagliga så fort som de börjat gro. För att narkotikaklassa cannabisfrön skulle ny lagstiftning behöva skapas. Regeringen skall tillsätta en narkotikapolitisk kommission som skall göra en utvärdering och översyn av narkotikapolitiken . Översynen skall omfatta bl.a. lagstiftning och arbetsmetoder inom rättsväsendet.
frs · GL12554 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att en dialog inleds med myndigheter inom kriminalvården så att dessa ändrar sin inställning till försäljning i häktenas kiosker av tidningar med pornografiskt innehåll. Den som är häktad bör ges möjlighet att genom tidningar, radio och television följa vad som händer i världen. Detta framgår av 6§ lagen (1976:371) om behandling av häktade och anhållna m.fl. Där anges också att den häktade själv får skaffa sig eller ta emot böcker, tidskrifter, tidningar och annat som kan ge honom eller henne förströelse. Lagen ger inte utrymme för att generellt förbjuda innehav av en viss eller vissa tidningar, t.ex. en viss tidning med pornografiskt innehåll, bara för att innehållet kan anses förkastligt. Kioskverksamheten i häktena bedrivs av privata affärsinnehavare efter upphandling av respektive kriminalvårdsmyndighet. Häktena kan i viss mån påverka innehållet i kioskutbudet vid upphandlingstillfället. Det som säljs får nämligen inte äventyra ordningen och säkerheten i häktena. Jag har fått veta att utbudet i kioskerna i häktena i regel är detsamma som i vanliga kiosker ute i samhället. Det har också framkommit att det har skett en minskning när det gäller förekomsten av tidningar med pornografiskt innehåll och t.ex. affischering med pornografiska bilder i cellerna och andra utrymmen. Jag utgår ifrån att häktena tar det ansvar i saken som kan krävas.
frs · GL12555 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av ett förslag från som innebär att den som fyllt i sin blankett om jordbrukarstöd otillfredsställande riskerar att få den kasserad. remitterade ett förslag till ändringar av verkets föreskrifter för jordbrukarstöd. Syftet med förslaget var att i en föreskrift precisera vad som bör krävas för att en inkommen handling skall anses utgöra en ansökan om någon eller några av de jordbrukarstöd som omfattas av den gemensamma s.k. SAM-blanketten. Förslagen har bl.a. föranletts av att helt tomma blanketter i vissa fall har lämnats in till länsstyrelserna. Den 5mars beslutade emellertid att avvakta med införandet av reglerna till nästa års ansökningsomgång. Verket motiverar detta med att det före införandet av förslaget behövs ytterligare informationsinsatser för att öka förståelsen för den föreslagna förändringen och för de regler som finns på området. Jag har understrukit betydelsen av att myndigheterna lägger stor vikt vid information och utbildning för att de nya regelsystem som införts skall kunna tillämpas på ett korrekt sätt av såväl myndigheter som jordbrukare. Betydande resurser har också använts för sådana åtgärder. som krav skall kunna ställas på myndigheterna måste vi också kunna förvänta oss att de som avser att söka jordbrukarstöd tar del av den information och de anvisningar som finns tillgängliga. De myndigheter som har att kontrollera och fatta beslut om bidrag får inte lämna råd i dessa frågor till den enskilde företagaren som kan medföra en jävssituation. Jag delar dock bedömning att mer tid för information bör ges om nya föreskrifter skall tillämpas. Regeringen har i regleringsbrevet för som ett verksamhetsmål för angett att verket skall genom informationsinsatser och i samverkan med andra centrala myndigheter och länsstyrelser skapa förutsättningar för att de jordbruksföretag som så önskar skall kunna anslutas fullt ut till de obligatoriska EG-stöden samt till medfinansierade strukturstöd inom givna ramar. Detta skall ske med hänsyn tagen till kostnaderna för dessa insatser. Regeringen kommer att följa upp detta och andra mål i samband med den årliga resultatsredovisningen. Några ytterligare åtgärder anser jag inte påkallade.
frs · GL12557 · 1997-12-31 00:00:00 — har hänvisat till ett uttalande av försvarsministern i en radiointervju i vilken denne nämner ett arbete i med vissa frågor om aktivt deltagande i organisationer som är inriktade på att begå brottsliga handlingar och dess relevans för tjänstgöring i försvaret, och frågat mig vilka direktiv som getts för det arbete inom som försvarsministern åsyftat. Som jag framfört i flera sammanhang tidigare avser regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att överväga bl.a. frågan om kriminalisering av aktivt deltagande i en organisation som sysslar med brottslig verksamhet. Direktiven är ännu inte beslutade. Avsikten är att utredningen skall arbeta förutsättningslöst beträffande frågan om ytterligare kriminalisering. Ett eventuellt straffansvar skulle givetvis få betydelse även för möjligheten att utestänga personer inom de aktuella organisationerna från tjänstgöring inom försvaret.
frs · GL12558 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att uppfylla forskningspropositionens intentioner avseende inrättande av tjänster som professurer, forskarassistenter och doktorandtjänster med inriktning mot genusforskning. Samtliga berörda universitet och högskolor har inrättat de nya professorstjänsterna enligt gängse procedur genom beslut av styrelsen. För att kunna tillsätta tjänsterna har högskolorna valt något olika tillvägagångssätt men i huvudsak gäller följande. En grupp tillsätts för att utarbeta ett lämpligt tillsättningsförfarande. Det kan t.ex. gälla kartläggning av potentiella kandidater, en närmare beskrivning av forskningsprogrammets inriktning och vilka kvalifikationer hos de sökande som skall vara avgörande vid beslutet om tillsättning. har beslutat att skicka ut en uppmaning till potentiella kandidater för att få kvalificerade sökande. När väl ansökningarna inkommit skall en särskild grupp av sakkunniga bedöma de sökandes kvalifikationer. Denna grupp utses före utannonseringen av tjänsten. Den tjänsteförslagsnämnd där de sakkunniga är ledamöter lämnar förslag till rektor om innehavare av tjänsten. Rektor fattar beslut om vem som skall inneha tjänsten. Detta beslut kan överklagas . När professuren väl är tillsatt tillsätts forskarassistenttjänsterna och doktorandtjänsterna. De flesta universitet kommer att utannonsera professorstjänsterna eller senast . har redan annonserat ut tjänsten och bedömning av de sökande pågår. Ett sådant här berednings- och ansökningsförfarande tar i och för sig avsevärd tid, vilket också kan ifrågasättas. Jag följer självklart tjänstetillsättningarna med största intresse och utgår från att universitet och högskolor gör sitt yttersta för att se till att tjänsterna tillsätts.
frs · GL12559 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka initiativ jag avser att ta för att undanröja den orättvisa som enligt består i att kvinnor inte ens mönstrar. Vi har en totalförsvarsplikt som omfattar alla medborgare och alla i boende från det år man fyller till det år man fyller . Mönstringsplikten omfattar alla svenska män från det år man fyller till det man fyller om inga särskilda skäl föreligger. Den nu gällande lagen om totalförsvarsplikt beslutades så sent som av efter ett omfattande beredningsarbete av bl.a. en parlamentarisk kommitté. Kvinnor har möjlighet att frivilligt ansöka om att fullgöra civilplikt eller värnplikt med längre grundutbildning. Efter det att sådan ansökan inlämnats kallar till en antagningsprövning. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning som skall se över tillämpningen av totalförsvarsplikten ur olika perspektiv. Ett av de områden som regeringen har lyft fram i direktiven till utredningen är just systemet med kvinnlig pliktutbildning. Utredningen har fått i uppdrag att utvärdera det gällande systemet och utifrån resultaten av denna utvärdering föreslå åtgärder. Jag vill inte förekomma utredningens arbete utan väljer att diskutera en eventuell framtida förändring när utredningen har presenterat sina förslag.
frs · GL1256 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka skäl som ligger bakom regeringens beslut att inte utreda om kan bilda en egen kommun. Det beslut som åsyftas är regeringens beslut , dnr In97/1776/KL, att avslå Ljungskileortens Intresseförenings överklagande av Kammarkollegiets beslut att inte utreda förutsättningarna för en delning av kommun på närmare angivet sätt. Regeringens skäl framgår av det skriftliga beslut som expedierats till bl.a. . I beslutet anför regeringen följande. För att en utredning om ändring av kommunindelningen skall startas krävs att en preliminär analys visar att förutsättningar kan bedömas föreligga för att genomföra en sådan ändring. Sådana förutsättningar föreligger inte i detta ärende. Regeringen delar även i övrigt Kammarkollegiets bedömning i ärendet. Jag har inte några ytterligare kommentarer till regeringens beslut.
frs · GL12561 · 1997-12-31 00:00:00 — frågar hur regeringen bevakar att relevanta FN-organisationer arbetar med att unga flickor får tillgång till sexualundervisning och preventivmedel och ges möjlighet att kunna påverka och styra sina liv också vad gäller sexualitet och reproduktion. Bistånd på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är ett av många områden som lyftes fram i om befolkning och utveckling i (ICPD). En del av det svenska utvecklingssamarbetet, inklusive det som bedrivs genom FN, syftar till att skapa de sociokulturella och ekonomiska förutsättningar som krävs för att individer, fritt och välinformerat, skall kunna fatta beslut om sin egen reproduktion och sexualitet. Såväl före som efter ICPD har , inte minst genom FN, särskilt betonat ungdomars speciellt utsatta situation. Det FN-organ som är mest relevant på detta område är (). har inom ramen för dess styrelse i synnerhet drivit frågan om ungdomars rätt till sexualupplysning och tillgång till preventivmedel. hade dessutom bilaterala samtal med UNFPA där denna fråga diskuterades. Förutom ett omfattande basbudgetstöd till UNFPA () ger , via Sida, stöd till vissa utvalda projekt för att stärka unga kvinnors roll på detta område. Bl.a. finansieras en konferens om ungdomshälsa i där alla Latinamerikanska länder deltar. Sida stöder även WHO:s avdelning för ungdomshälsa och kommer särskilt stöd att ges till ett WHO-projekt om sexualupplysning i skolor. I stöder Sida, genom FN:s , , ett program för att bekämpa sexuell exploatering av barn och ungdomar. stöder även den ökande prioritet som ger till ungdomars sexuella och reproduktiva hälsa, inte minst till unga flickors. Inom ramen för den satsning på särskilda jämställdhetsinsatser som regeringen givit uttryck för i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 7, s. ingår som en del att systematiskt föra bilaterala samtal med ett flertal FN-organisationer om hur ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra deras verksamhet. I detta omfattas bl.a. flickors och unga kvinnors roll. genomfördes sådana samtal med UNDP, och . I , liksom i andra internationella forum som EU, , m.fl., är pådrivande i frågan om uppföljning av Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Inom har även påbörjats en översyn för att utveckla ett systematiskt barnperspektiv i utvecklingssamarbetet. Utgångspunkt för uppdraget är främst FN:s konvention om barnets rättigheter, åtaganden vid samtliga stora FN-konferenser samt barnets roll i den globala samhällsutvecklingen. Särskilt prioriterade områden är bl.a. sexuell exploatering av barn samt barnarbete (varav prostitution utgör den värsta formen). Unga flickors livsvillkor skall genomgående uppmärksammas. Förebyggande insatser som utbildning och sexualupplysning ingår här som självklara komponenter.
frs · GL12562 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag planerar för att kartlägga situationen i landet vad gäller skelettskörhet. För att kunna kartlägga situationen när det gäller skelettskörhet eller osteoporos krävs kunskap och effektiva metoder för mätning av benskörhet. av medicinsk metodik (SBU) har till uppgift att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik. SBU presenterade en utvärdering av mätning av bentäthet. kommer SBU att påbörja en uppföljande studie för att bl.a. studera effekterna av nya läkemedels möjligheter att förhindra benskörhet. I SBU:s rapport framkommer att det finns svårigheter att med dagens mätmetoder fastställa förekomst av benskörhet på ett tidigt stadium. Forskning på detta område är därför angeläget. Staten bidrar med medel till den forskning som pågår om osteoporos genom forskningsanslagen till högskolor och forskningsråd. Att det är främst kvinnor som drabbas av osteoporos är ett välkänt faktum. Regeringen har gett () i uppdrag att ta fram ett underlag som redovisar nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbeta sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande bland äldre och bedöma möjliga effekter för individ och samhälle. Med anledning av ca70000 anmälda frakturer till följd av benskörhet hos äldre, och då särskilt hos kvinnor, har FHI särskilt prioriterat förekomst av och förebyggande åtgärder för att förhindra osteoporos. Uppdraget skall redovisas senast den 1september . Den parlamentariskt sammansatta har till uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen samt föreslå strategier för hur målen skall uppnås. Av kommitténs direktiv framgår att en av de viktigare uppgifterna är att uppmärksamma och belysa skillnader i hälsa mellan män och kvinnor. Mot bakgrund av att en så stor grupp kvinnor drabbas av osteoporos förutsätter jag att sjukdomen blir föremål för uppmärksamhet i kommitténs arbete.
frs · GL12563 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen ämnar garantera studenter rätten att slippa sexuella trakasserier vid universitet och högskolor. I ett pressmeddelande den 8mars tillkännagav jag att jag kommer att föreslå regeringen att göra ett tillägg i högskoleförordningen rörande sexuella trakasserier. Förslaget - som remissbehandlas - innebär att universitet och högskolor blir skyldiga att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon student utsätts för sexuella trakasserier. En definition av begreppet sexuella trakasserier kommer att skrivas in i högskoleförordningen. Med sexuella trakasserier skall avses sådant ovälkommet uppträdande av sexuell natur eller annat ovälkommet uppträdande grundat på kön som kränker studentens integritet i högskolestudier. Definitionen motsvarar således i allt väsentligt den definition av sexuella trakasserier i arbetet som regeringen i propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) föreslår skall införas i jämställdhetslagen. Förebyggande åtgärder kan dock ibland visa sig otillräckliga. Därför kommer jag även att föreslå regeringen att det i högskoleförordningen skall skrivas in att universitet och högskolor skall ha möjlighet att vidta disciplinära åtgärder mot en student som utsätter annan student för sexuella trakasserier. En lärare måste - på grund av den auktoritetsställning läraren innehar och den beroendeställning som studenten kan befinna sig i - vara mycket noggrann med att hans eller hennes handlande mot studenter inte kan misstolkas. En lärare som utsätter en student för sexuella trakasserier gör sig skyldig till en mycket allvarlig förseelse som inte kan accepteras inom högskoleväsendet. I den promemoria från som är ute på remiss hos samtliga lärosäten betonas att högskolan med kraft måste motverka förekomsten av sexuella trakasserier från lärares sida. Högskolan som arbetsgivare har enligt det arbetsrättsliga regelverket ett långtgående ansvar att förebygga och förhindra att en lärare utsätter en annan arbetstagare eller en student för sexuella trakasserier. Om detta ändå sker kan läraren bli föremål för arbetsrättsliga åtgärder vilket i allvarliga fall kan innebära uppsägning.
frs · GL12564 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om som neutralt land skall hyra ut Ravlunda skjutfält i stället för att stänga det och använda området för rekreation. Bakgrunden till fråga är uppgifter att Ravlunda skjutfält skall hyras ut och användas intensivare och att detta oroar befolkningen i östra . ställde samma fråga till mig (1996/97:505). svarade jag även på en interpellation (1996/97:253) om svensk-norsk samverkan om skjutfält. Med anledning av Försvarsmaktens ekonomiska situation uppdrog regeringen den 18december 1997 åt Försvarsmakten att mot bakgrund av den enligt totalförsvarsbeslut minskade organisationen redovisa sitt behov av övnings- och skjutfält. Den 16februari 1998 redovisade Försvarsmakten resultat av uppdraget. Försvarsmakten anför i redovisningen att Ravlunda bör behållas. Ravlunda har varit skjutfält . Fältet är avsett för bl.a. stridsvagnsskjutning. Ravlunda skjutfält prövas enligt miljöskyddslagen (1969:387). i län är prövningsmyndighet. I miljöskyddslagen anges att den som avser att utöva tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet skall samråda med de statliga och kommunala myndigheter, organisationer och enskilda som kan ha intresse i saken. På detta sätt tillförsäkras att var och en berörd får möjlighet att redovisa sin syn på den prövade verksamheten. Det ankommer därefter på prövningsmyndigheten att väga samman de olika intressena och meddela villkor och föreskrifter för verksamheten. Som jag redovisade i kammaren är det svensk praxis att utländsk trupp inte medges att öva på svenskt territorium. Undantag från denna princip görs om övningen ingår i Partnerskap för fred-samarbetet eller avser andra internationella insatser eller om det rör sig om t.ex. ett gemensamt materielprojekt. Mot denna bakgrund har utländsk verksamhet förekommit på Ravlunda. Exempel på sådan verksamhet är samövning med inför insatser i Bosnien och - som ett led i ett svensk-schweiziskt materielsamarbete - schweiziska skarpskjutningar med stridsvagn. I mina svar i skjutfältsfrågan i kammaren sade jag att frågan om samutnyttjande av skjutfält skulle kunna belysas inom ramen för det nordiska försvarsmiljösamarbete som de nordiska försvarsministrarna har initierat. Jag avslutade med att erinra om att frågan om att upplåta svenska skjutfält för andra staters militära förband är av stor principiell vikt och att jag därför då inte var beredd att göra några ställningstaganden. Denna inställning kvarstår.
frs · GL12565 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har vidtagit några åtgärder för att klarlägga om krossad betong kan användas i svensk vägkonstruktion. Bakgrunden till frågan är att Geologiska Undersökning fått i uppdrag av att göra en bedömning av hur länge tillgängliga naturgrustillgångar kommer att räcka och därvid funnit att de i 50 kommuner kommer att vara förbrukade inom 30år. Åtgärder bör därför vidtas för att minska användningen av naturgrus t.ex. genom att öka användningen av krossad betong. Regeringen gav den 11maj 1995 i uppdrag att i en handlingsplan redovisa åtgärder för att kretsloppsanpassa infrastrukturen för vägtrafik, dels avseende anläggningarnas livscykel, dels avseende de aktiviteter som sker vid byggande, drift och underhåll av anläggningarna. redovisade uppdraget i publikationen Kretsloppsanpassad väghållning (publ. 1996:29) i vilken redogörs för åtgärder för att reducera uttaget av naturgrus och öka återvinningen. Enligt handlingsplanen avser bl.a. före år2000 utreda möjligheterna att använda krossad betong som ballast i ny betong. pågår två FoU-projekt inom området, på respektive . Dessutom har regeringen i propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) anfört att infrastrukturen bör kretsloppsanpassas. Som mål anges bl.a. att användandet av icke förnybara naturresurser skall minimeras och att materialen i infrastrukturen skall återvinnas eller återanvändas. tog ställning till propositionen den 20mars 1997.