frs · GL12604 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksminister om det inom regeringen eller dess myndigheter har gjorts några detaljerade beräkningar över hur livsmedelspriserna har utvecklats sedan inträde i EU och dess betydelse för det enskilda hushållet. uppger att livsmedelspriserna enligt vissa uppgifter exklusive momssänkningen minskat med . Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som skall svara på frågan. De detaljerade beräkningar som görs över prisutvecklingen för livsmedel görs av (). Om man jämför prisnivån för livsmedel med nivån har den totalt sett sjunkit med 5,. Den 1januari 1996 sänktes momsen för livsmedel från , vilket beräkningsmässigt betydde en sänkning av prisnivån med 7,. Utan momssänkningen inräknad har prisnivån stigit med 2,mellan . Detta kan jämföras med KPI totalt som har ökat med 3,, eller t.ex. KPI för boende som ökat med 2,. Enligt nationalräkenskaperna konsumerade vi livsmedel för inklusive moms . Prissänkningen på 5,mellan har inneburit en besparing för konsumenterna med ca . Bortser man från momssänkningen blir det i stället en ökning av konsumenternas kostnader. I SCB:s statistik finns det alltså inte täckning för uppgiften att livsmedelspriserna exklusive moms skulle ha sjunkit med . Jämfört med övriga EU ligger livsmedelspriser relativt högt. Enligt den senast publicerade statistiken från (gällande ) låg de svenska livsmedelspriserna högre än EU:s genomsnitt. Detta var dock före momssänkningen, och mot bakgrund av denna kraftiga eftersläpning i den europeiska statistiken har därför begärt in underlag i form av en framräkning av Eurostatstatistiken från SCB. genomför hushållsbaserade matkostnadsundersökningar . Senaste undersökningen genomfördes på 23 orter . Syftet med matkostnadsundersökningarna är framför allt att stimulera konkurrensen mellan butikerna och att stärka konsumenternas prismedvetenhet. Undersökningarna visar att kostnaden för matkorgen kan skilja mycket mellan butikerna på en och samma ort. Det är inte ovanligt att kostnaderna varierar mellan den billigaste och dyraste butiken på orten. I senaste undersökningen uppmättes skillnader på , eller , mellan olika butiker på några orter. I betänkandet Bättre information om konsumentpriser (SOU 1997:19) föreslås att får ett samlat ansvar för prisinformation till konsumenterna på livsmedelsområdet. Det finns i betänkandet också förslag på hur prisinformation kan samlas in och förmedlas till konsumenterna. Betänkandet bereds inom och regeringen avser återkomma till i denna fråga. har även på tillfällig basis och Konsumentberedningen utfört beräkningar av hur konsumentpriserna utvecklats för livsmedel. Flera andra aktiviteter pågår som direkt eller indirekt rör prisutvecklingen för livsmedel: En översyn av KPI genomförs, där utredaren bl.a. skall belysa behovet av prisindex för olika ändamål samt föreslå eventuella ändringar när det gäller hur grunderna för KPI skall tolkas. En särskild utredare har också tillkallats med uppgift att utreda under vilka former behovet av kvalificerad utredningsverksamhet och långsiktiga analyser med i första hand samhällsekonomisk inriktning inom det jordbrukspolitiska området bäst kan tillgodoses. De förslag som utredaren lägger skall kunna ge flera avnämare (förutom regeringen t.ex. andra myndigheter, företag eller olika intresseorganisationer) möjlighet att tillgodose sina analysbehov inom det jordbrukspolitiska området. Direktiven möjliggör även en aktualisering av frågan om hur och var analys bör bedrivas kring utvecklingen av livsmedelspriserna.