frs · GL12960 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att förhindra avvisningarna av kroater från Bosnien och , som är fastställda till den10 . Frågan har överlämnats till mig. Som ett direkt svar på fråga om regeringens åtgärder för att förhindra avvisningen vill jag erinra om att regeringen inte har möjlighet att ingripa i myndighetsutövningen i enskilda ärenden. Emellertid vill jag understryka att regeringen är angelägen om att bosnienkroaterna skall kunna återvända under tillfredsställande förhållanden. De kroatiska medborgare från Bosnien och som ansökt om asyl i och efter noggrann individuell prövning fått avslag på sina ansökningar i högsta instans, , och avvisats till , har på sig att förbereda sin avresa. Polisen, som är verkställande myndighet etablerar kontakt med de avvisade och arrangerar resorna genom kriminalvårdens transporttjänst i . Som exempel kan nämnas att en avresa planeras den14 augusti för tolv bosnienkroater, som inte driver sina ärenden vidare. Resan organiseras med buss då de flesta medför bagage om 100-125kg. Sålunda har förberedelsetiden inför avresan utsträckts och de har möjlighet att få visst ekonomiskt stöd. Med stöd av den särskilda förordningen om bidrag i vissa fall till återvändande kan bosnienkroaterna få bidrag med 5000kr per person, dock högst 30000kr per familj. En annan åtgärd är att ambassaden i förstärkts med en särskild tjänsteman som skall stödja och följa upp situationen för de återvändande. Ambassaden i underrättas av transporttjänsten när bosnienkroater genom dess försorg reser till . Detta sker också för den planerade resan till den14 . Under kriget kom ca 5000 bosnienkroater med kroatiska pass till och ansökte om uppehållstillstånd. Eftersom de sökt och fått medborgarskap i annat land togs beslut om att inte generellt ge dem uppehållstillstånd i . Omkring 2000 har avvisats eller återvänt på egen hand. Ca 3000, varav många barnfamiljer, har fått uppehållstillstånd av humanitära skäl. Det är svårt att redovisa statistik på det här området då siffrorna ändras från dag till dag. Den senaste uppgiften från visar att det nu finns 327 med kroatiska pass kvar i mottagningssystemet. Av dem har 70 fått permanent uppehållstillstånd. Ett hundratal väntar på slutligt besked på asylansökningar eller ny ansökan. 185 har fått avvisningsbeslut från . Nya asylsökande fortsätter också att komma från och Bosnien. sökte 158 bosnienkroater asyl och 42. Fram t.o.m. juli hade 737 bosnier sökt asyl i under det här året. Enligt Invandrarverkets bedömning kom de flesta av dem från , för att undvika avvisning därifrån. Mellan 200000 och 300000 bosnier och bosnienkroater som inte fått uppehållstillstånd finns fortfarande utanför regionen i främst och . Jag vill erinra om att i samband med kriget beviljade 60000 flyktingar och anhöriga från Bosnien permanent uppehållstillstånd. Avvisade bosnienkroater med kroatiska pass är kroatiska medborgare och inte flyktingar, som återvänder till . hänvisar i sin fråga till ny information om situationen i och Bosnien av betydelse för återvändande bosnienkroater. Det är riktigt men inte någon nyhet att flyktingar som återvänder fortfarande möter problem av olika slag. Det "lätta" återvändandet till områden där den egna etniska gruppen är i majoritet är i stort sett avslutat. För dem finns inte några problem med säkerheten men de liksom den övriga befolkningen känner av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av förödelsen under kriget och av att återuppbyggnad och återhämtning ännu är i början. Den internationella insatsen i Bosnien för säkerhet och återuppbyggnad fortsätter med oförminskad styrka. Den inriktas nu under ledning av den Höge representanten, och flyktingkommissarie dels på att höstens val skall kunna genomföras på ett demokratiskt sätt, dels på att skapa förutsättningar för och direkt stödja och skydda minoritetsåtervändande. På biståndsområdet är EU och stora aktörer bl.a. med projekt för bostadsreparationer och byggande på ett stort antal orter. Antalet fördrivna inom Bosnien eller som befinner sig som flyktingar i regionen och andra främst europeiska länder uppgår fortfarande till mer än 1,5 miljoner. har en nyckelroll för att flyktingåtervändandet skall kunna fungera i regionen som helhet. Om serber som flytt från olika områden i får möjlighet att återvända hem kan bostäder i sin tur frigöras för kroater och muslimer som vill eller behöver återvända till sina hem. Det har funnits anledning till kritik mot för hur flyktingproblemet behandlats. Detta har varit skälet till att utsatts för stark press från det internationella samfundet att leva upp till sina åtaganden både som medlem av och part i . har antagit en acceptabel plan för flyktingåtervändande. Planen, som godkändes av parlamentet för drygt en månad sedan, ger fördrivna ovillkorlig rätt att återfå sin egendom. Den tar bort möjligheten att tillfälligt beslagta egendom som tillhör flyktingar och den bekräftar rätten till bistånd för återvändande inom ramen för existerande sociala skyddsnät. Planen skapar också bättre förutsättningar för tvåvägsåtervändande mellan och . Det internationella samfundet (genom , UNHCR m.fl.) inriktar sig nu på att följa upp att återvändandeplanens intentioner genomförs. Planen har, om den efterlevs, skapat förutsättningar också för ett ökat bistånd till för att underlätta integrationen för återvändande flyktingar. Jag har valt att svara utförligt på fråga för att klargöra att regeringen nära följer utvecklingen efter kriget i Bosnien och på allt sätt försöker bidra till att fredsprocessen enligt skall göra framsteg. vill jag framhålla att asylansökningar från bosnienkroater behandlas individuellt och genom ny ansökan till kan nya omständigheter som rör utvecklingen i regionen eller humanitära skäl prövas också sedan beslut om avvisning vunnit laga kraft.