ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12734 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att förstärka samlevnadsundervisningen på gymnasiet så att samtliga elever erbjuds utbildning om föräldraskapets betydelse. Den nya läroplanen för gymnasieskolan (Lpf 94) som trädde i kraft den 1juli 1994 samt de kursplaner i samtliga ämnen som tillkom ger grundläggande förutsättningar för att ta upp viktiga samhällsfrågor i undervisningen. Läroplanen skall styra skolans verksamhet i dess helhet. Det innebär att läroplanens värdegrund skall genomsyra all verksamhet i skolan. En av skolans viktigaste uppgifter är att förmedla och förankra de värderingar vårt samhälle vilar på och att främja en god social utveckling bland de unga. Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling. Skolans mål skall vara att varje elev skall kunna vidareutveckla sin förmåga att göra medvetna etiska ställningstaganden som grundar sig på kunskaper och personliga erfarenheter och att lära sig respektera andra människors egenvärde och integritet. De nya läroplanerna för både och gymnasieskolan anger också att skolan har ett ansvar för samarbetet mellan skolan och hemmet. Inte minst när det gäller frågor om samlevnad har skolan och hemmet tillsammans en viktig uppgift att gemensamt förmedla de normer som gäller i samhället i stort. Förutom att det vilar på rektor att ansvara för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad har skolan dessutom ett ansvar för att varje elev får förmågan att bl.a. kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor. Enligt kursplanen för kärnämnet religionskunskap skall eleverna få möjlighet till att vidga och fördjupa sin erfarenhets- och begreppsvärld, reflektera över etiska och moraliska frågor samt vad det innebär att ta ansvar som medmänniska och samhällsmedlem. Vidare ingår i ämnet samhällskunskap, som spänner över stora kunskapsområden, att undervisningen även skall omfatta sådana kunskapsområden såsom samlevnad. Mot den nu angivna bakgrunden avser jag inte att vidta någon sådan åtgärd som föreslår i frågan.
frs · GL12735 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om hon är beredd att aktivt stödja ideella organisationer, föreningar och kyrkor och samfund i deras viktiga föräldrastödjande verksamheter. Enligt arbetsfördelningen i regeringen ankommer det på mig att besvara frågan. I det betänkande som avlämnade pekade utredningen på det betydande arbete som frivilligorganisationer och studieförbund gör för att stödja föräldrar. Man betonar också att man ser frivilligorganisationerna som en viktig samarbetspartner i det fortsatta arbetet med att utveckla stödet till föräldrarna i deras föräldraskap. Jag delar utredningens uppfattning. Allmänna arvsfonden står öppen för ansökningar från frivilligorganisationer som arbetar med barn eller funktionshindrade. kommer stöd till utveckling av föräldrautbildning och annat stöd i föräldraskapet att vara ett prioriterat område för arvsfonden betänkande kommer att behandlas i regeringens kommande proposition om barnfrågor som kommer att lämnas till .
frs · GL12736 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat hur jag avser att verka för att komma till rätta med resursproblemet inom polisväsendet i - och i . I sin fråga framhåller vikten av att medborgarna känner trygghet till liv och egendom och att rimliga krav på ordning och reda tillgodoses. budgetproposition har polisen tilldelats ytterligare fördelade över . Av dessa medel har tillförts polisen . Vidare har regeringen nu i vårpropositionen föreslagit ytterligare förstärkningar av rättsväsendet med 750miljoner kronor för de kommande tre åren. Merparten av tillskottet kommer att tilldelas polisen vilket möjliggör extra satsningar på bl.a. närpolisverksamheten, en ökning av antalet polisaspiranter samt en strategisk förstärkning med civilanställd personal. Tillskottet innebär också att polismyndigheterna inte kommer att behöva säga upp några civilanställda på grund av resursbrist. Som jag upplyst tidigare i bl.a. frågesvar till är det som har ansvaret för att inom polisväsendet fördela de resurser som och regeringen beslutat om, så att en rationell polisverksamhet kan bedrivas i hela landet. Som ett led i det arbetet genomför en budgetdialog med ledningen för varje polismyndighet om medelsramarna för . har sedan att fördela resurserna inom myndighetens olika enheter, t.ex. polisområden eller närpolisområden. Av de ramhöjande medel som tillförts polisväsendet har polismyndigheten i tillförts för att kunna ta emot de polisaspiranter som blev färdiga med sin utbildning . Utöver det har polismyndigheten tillförts ytterligare för att anställa färdigutbildade poliser från andra polismyndigheter. När det gäller verksamhetsresultatet har ledningen för i i resultatdialog med bedömt resultatet som bättre än 1996 inom flera områden. Det gäller bl.a. bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottsligheten, samt den kvalificerade kriminalpolisverksamheten. De satsningar som regeringen gjort och framöver kommer att göra på polisväsendet skapar förutsättningar för en effektivare polisverksamhet. Medborgarnas behov av att känna trygghet till liv och egendom samt deras berättigade krav på ordning och reda kommer därigenom att ännu bättre kunna tillgodoses.
frs · GL12737 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser agera för att all vapenexport till avbryts. intas en mycket restriktiv hållning när det gäller export av krigsmateriel till . har dock tidigare varit en betydande leverantör. Av den anledningen förekommer ett visst mått av följdleveranser. Under nuvarande omständigheter håller jag det för helt uteslutet att ny vapenexport till skulle beviljas. Enbart redan ingångna avtal honoreras. agerar nu i olika internationella forum i syfte att få ett samfällt starkt fördömande av . Om FN eller EU skulle fatta beslut om bindande sanktioner, kommer självfallet varje form av export av krigsmateriel att upphöra. antog ett svenskt förslag till ett skarpt formulerat ordförandeuttalande om proven.
frs · GL12738 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att agera för att och övriga kärnvapennationer konkret börjar avrusta. Frågan avser kärnvapenområdet. kärnvapenprov har med all tydlighet understrukit nödvändigheten av att arbetet för nedrustning och icke-spridning på kärnvapenområdet skyndsamt drivs vidare. Kärnvapenstaterna bär härvidlag ett särskilt ansvar som innehavare av dessa vapen. Det är av synnerlig vikt att , och övriga stater som ännu inte gjort det, villkorslöst och utan dröjsmål ansluter sig till icke-spridningsfördraget (NPT) och fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar(CTBT). Denna ståndpunkt har med skärpa framförts från svensk sida till i första hand representanter för den indiska regeringen. Regeringen har fördömt de indiska kärnvapenproven och har som en konsekvens härav bl.a. sagt upp sitt treåriga samarbetsavtal på biståndsområdet med . agerar pådrivande på det internationella planet. Det ordförandeuttalande som antogs av om kärnvapenprov har tillkommit på svenskt initiativ. agerar vidare aktivt i arbetet i , nedrustningskonferensen i (CD) och den förberedande kommittén för . Från svensk sida drivs inom detta område en lång rad krav. att kärnvapenstaterna otvetydigt skall bekräfta sitt åtagande att avskaffa kärnvapnen att förslag för att uppnå en kärnvapenfri värld skall tas upp till ingående behandling i internationella nedrustningsforum och genomföras att bör ratificera STARTII så att detta avtal kan träda i kraft och förhandlingar därefter inledas om STARTIII att kärnvapenstaterna skall ta kärnvapnen ur beredskapsläge och skilja stridsspetsarna från sina vapenbärare att kärnvapenstaterna genom ett internationellt legalt bindande avtal skall förbinda sig att inte angripa eller hota om att angripa de kärnvapenfria staterna med kärnvapen att kärnvapenstaterna skall avhålla sig från varje åtgärd som skulle strida mot CTBT:s grundläggande anda. Detta berör inte minst s.k. subkritiska experiment. Den kommer med kraft att fortsätta dessa och andra ansträngningar för att förverkliga målet om en kärnvapenfri värld. vill jag framhålla att det redan skett konkreta framsteg avseende nedrustning och icke-spridning på kärnvapenområdet. En hel kategori kärnvapen har avskaffats genom () rörande vapen med medellång och kortare räckvidd. Vidare har och påbörjat omfattande nedskärningar av sina strategiska kärnvapenarsenaler genom START-avtalen. förutses komma att reducera antalet utplacerade strategiska vapen med jämfört med förhållandena vid slut. Kärnvapenstaterna har dessutom ensidigt vidtagit åtgärder innefattande bl.a. nedskärningar av taktiska kärnvapen och avskaffande av vissa element i kärnvapenstyrkorna. Det kan också konstateras att NPT förlängts och att CTBT skapat en stark politisk norm mot kärnvapenprovsprängningar. Världssamfundets breda uppslutning bakom denna norm har inte minst framgått av de senaste dagarnas kraftiga internationella reaktioner på de indiska kärnvapenproven.
frs · GL12739 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringens avsikt är med att upphäva beslutet om att skydda Haverö strömmar genom interimistiskt naturreservat. Det skall först slås fast att det är en angelägen uppgift att skydda värdefull natur mot ingrepp som medför skador på berörda naturvärden. Området kring Haverö strömmar och det nedströms belägna Kölsillre strömmar är ett sådant område som rymmer betydande naturvärden. Varje åtgärd som planeras i området måste därför prövas noggrant så att den inte leder till oönskade skador på miljön om den genomförs. handläggs vid en ansökan om att vid Kölsillre strömmar få vidta åtgärder enligt vattenlagen (1983:291). Det är riktigt att regeringen genom beslut detta år upphävde beslut om interimistiskt naturreservat. Skälen för regeringens beslut var i korthet följande. 11§ naturvårdslagen (1964:822) ger inte rätt att skydda ett område interimistiskt än . Eftersom en betydande del av området kring strömmar redan skyddats var det således inte juridiskt möjligt att på nytt förordna om interimistiskt skydd av området. Regeringen bedömde att det var olämpligt att inom ramen för det överklagade ärendet överväga att tillskapa ett reservat bestående av det område som inte tidigare skyddats, dvs. i praktiken ett reservat utan Haverö strömmar. I beslutet antecknades särskilt att regeringen inte tog ställning till frågan om områdets naturskyddsvärden. När det gäller den fortsatta hanteringen av Haverö och Kölsillre strömmar bör det framhållas att regeringens beslut inte utesluter att området skyddas genom ett naturreservat som inte är interimistiskt. Att bedöma den saken ankommer i första hand på , som bereder frågan.
frs · GL1274 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att lindra effekterna av nedläggningen av i . har även interpellerat i frågan om nedläggningen och då kopplad till mer principiella frågor rörande multinationella företag och möjligheterna för samhället att ställa krav på dem. Jag återkommer därför till dessa frågor när jag besvarar interpellationen. Beträffande den aktuella nedläggningen av i anser jag att utöver sina lagstadgade skyldigheter även i likhet med andra stora företag har ett moraliskt ansvar gentemot de anställda och den bygd företaget verkat i. Regeringen har ställt en mängd olika reguljära arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiska åtgärder till förfogande i regionen. ingår i arbetsmarknadsregion vilket betyder att kommunen i jämförelse med många andra kommuner ingår i en förhållandevis expansiv region. De regionalpolitiska problemens svårighetsgrad är således inte av den karaktären att regeringen avser att vidta speciella regionalpolitiska åtgärder.
frs · GL12740 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag med det snaraste kommer att tillsätta den av föreslagna utredningen om möjligheten att med stöd av LSS ge psykiskt funktionshindrade meningsfull sysselsättning och om stöd i boendet. för psykiatrireformen 1998, Reformens första tusen dagar, överlämnades till mig . Av utvärderingar framgår att reformen blev försenad i inledningsskedet, men att det nu bedrivs ett mycket målmedvetet arbete i de flesta kommuner och landsting. Både från huvudmännen, olika organisationer och enskilda rapporteras att psykiatrireformen börjar bära frukt och att arbetet fungerar allt bättre. Av framgår även de brister som finns. Det gäller bl.a. att många med psykiska funktionshinder saknar daglig sysselsättning och stöd i boendet. Förhållandevis få personer med psykiska funktionshinder har fått LSS-insatser. En orsak kan, enligt , vara att lagens formuleringar om stödets målgrupper och art inte stämmer överens med målgruppen psykiskt funktionshindrade och dess behov. Rätten till LSS-insatsen daglig verksamhet omfattar i huvudsak personer med utvecklingsstörning och autism (lagens personkrets 1 och 2) men inte personer med psykiska eller fysiska funktionshinder. Övriga nio LSS-insatser gäller även personer med psykiska funktionshinder, men endast ca 2000 av dem har fått del av insatserna. Mot den bakgrunden framför att regeringen kan behöva överväga initiativ till utredningsarbete för förändringar av LSS med tanke på behoven hos personer med psykiska funktionshinder. kommer att i den fortsatta utvärderingen analysera bl.a. vilka faktorer som i praktiken gjort att psykiskt funktionshindrade inte nås av LSS. Förslag till åtgärder kommer i slutrapporten . bereds nu i parallellt med att utvärdering fortsätter. Jag avser att i detta beredningarbete mycket noga följa frågan om psykiskt funktionshindrades behov av insatser enligt LSS.
frs · GL12741 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur snart jag är beredd att vidta åtgärder för att lösa de för många föräldrar akuta problem som den nya beräkningen av underhållsstödet har inneburit. anser att återbetalningsskyldigheten i underhållsstödet, i likhet med vad som gäller i bostadsbidragssystemet, bör beräknas efter aktuell inkomst. Jag vill då påminna om de resonemang som fördes i propositionen om underhållsstöd. Där sägs bl.a. att reglerna för återbetalningsskyldighet bör vara förutsebara och enkla och underlaget för procentberäkningen bör vara lätt att få fram och att kontrollera. Genom att utgå ifrån taxerad inkomst behöver inte invänta uppgifter från den underhållsskyldige om en uppskattad inkomst. Den behöver inte heller "stämma av" efteråt mot fastställd taxerad inkomst för att se om beloppet var det korrekta. De återbetalningsskyldiga riskerar inte heller att upptäcka att de bedömt inkomsten till ett för lågt belopp och därefter tvingas betala ytterligare pengar till staten med återbetalningsbeloppet för det innevarande året. pekar på att antalet återbetalningsskyldiga som hamnat hos kronofogden har ökat. Det genomgående synsättet bakom underhållsstödet är att försörjningen av egna barn skall vara en högt prioriterad utgift för föräldrarna. I underhållsstödslagen finns dock, till skillnad mot vad som var fallet i bidragsförskottssystemet, en möjlighet att beviljas helt eller delvis anstånd när det i vissa situationer kan vara svårt för en återbetalningsskyldig att betala det fastställda återbetalningsbeloppet till staten, t.ex. vid arbetslöshet. Anstånd skall medges av i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll samt under vissa andra särskilda förhållanden, t.ex. svår sjukdom. Som det framgår av vårpropositionen som presenterats för pågår det inom en översyn av underhållsstödssystemet. En särskild arbetsgrupp arbetar med att analysera regler och ekonomiskt utfall för det nya systemet. Gruppen skall i sitt arbete ta hänsyn till de förslag till ändrade regler för inkomstprövning som lämnats av och och pröva om andra förslag till regeländringar skall utarbetas. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen för är 1999 ta ställning till behov av förändringar i systemet för underhållsstödet.
frs · GL12742 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser förfara för att tillgodose att utbildningen av naprapater kan utvecklas till en fullvärdig högskoleutbildning. Regeringen anser att såväl omfattningen som betydelsen av de yrken som använder behandlingsformen manipulation talar för en mer enhetlig reglering av utbildningarna mot dessa yrkeskategorier. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen åt att utreda möjligheterna att inordna utbildningar till naprapat och kiropraktor i den statliga högskolan. presenterade sin utredning . Ärendet kommer att remissbehandlas, bl.a. kommer de två berörda utbildningsanordnarna att få tillfälle att yttra sig. Därefter avser regeringen återkomma frågan i budgetpropositionen .
frs · GL12743 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att på sedvanligt sätt celebrera 350-årsminnet av afrikanska koloni . fick privilegier för handel på med slavar, elfenben och guld. Året därpå, 1650, inleddes byggandet av ett handelsfort som fick namnet efter kung . Borgen kom i danska händer . om på nytt blev svenskt därefter övergavs projektet . Själva borgen revs därtill för att ge plats åt en befästning som fick namnet Cape Castle. Mot bakgrund av inriktningen på Afrikanska kompaniets verksamhet kan jag inte se att det finns skäl att särskilt uppmärksamma 350-årsminnet av dess tillkomst. Det tidigare 350-årsminne som firats gällde Nya i men det vore orimligt att dra någon som helst parallell mellan detta minne och tillkomsten av .
frs · GL12745 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om antagning till högre utbildning och då i synnerhet angående de som söker direkt efter gymnasiet med de nya bokstavsbetygen. Nya regler för antagning till högskolan började tillämpas i och med antagningen till . Regeringen gav i uppdrag att ge en översiktlig bild av erfarenheterna från antagningen till högskolan till . Detta eftersom antagningen till förutom nya tillträdesregler också omfattade sökande med de nya bokstavsbetygen. avrapporterade uppdraget och . avrådde i skrivelser och regeringen från att göra förändringar i urvalsgrupperna till högskolans antagning. Även Verket för Högskoleservice avrådde. Enligt bägge myndigheterna är det tyvärr ofrånkomligt att det uppstår vissa omställningsproblem vid införandet av nya antagningsregler samt att det ur ett rättssäkerhetsperspektiv inte är lämpligt att ändra reglerna mot bakgrund av erfarenheterna från bara en termins antagning. Vidare bedömde att förutsättningarna att antas till högskolan kommer att förbättras för sökande med bokstavsbetyg fr.o.m.. antagningen till i och med att antalet sökande i gruppen växer. Regeringen har valt att följa rekommendationerna att inte göra några förändringar. Statistik visar att andelen 19-åringar i högskolan ökat kraftigt . Andelen 19-åringar var då 4,och är . Högskolan byggs ut med 65000 nya permanenta platser . Därmed har många medborgare fått möjlighet att utbilda sig vid högskolan. Det är självklart otillfredsställande att alla ungdomar som önskar läsa på högskolan inte kan beredas plats. Kön till högskolan beräknas dock att halveras i och med den pågående utbyggnaden av högskolan. Regeringens långsiktiga mål är att alla behöriga sökande skall beredas plats i högskolan.
frs · GL12746 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för elever med godkända betyg att tentera för högre betyg innan de lämnar gymnasiet. 12 och 13§§ gymnasieförordningen (1992:394) finns föreskrifter om prövning. I dessa föreskrivs att elever i gymnasieskolan har rätt att gå igenom prövning i alla kurser som ingår i elevens individuella studieplan om eleven inte har fått betyg på kursen eller om eleven har fått betyget Icke godkänd på den. Den som inte är elev i gymnasieskolan men som vill ha betyg därifrån har rätt att gå igenom prövning i alla kurser som får förekomma på ett nationellt program. En prövning får avläggas endast i en kommun eller ett landsting som anordnar den aktuella kursen. Regeringen behandlade frågan om prövning i propositionen 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m. och betonade att det är en demokratisk rättighet att man skall kunna reparera tidigare mindre goda resultat från skolan, att man genom förnyade studier skall kunna vidga och fördjupa sitt kunnande och också få bevis för sina aktuella kunskaper. Enligt bestämmelserna om urval till högskolestudier framgår bl.a. att ett betyg på en kurs som ingår i slutbetyget skall ersättas av ett betyg som den sökande har på samma eller motsvarande kurs, om sistnämnda betyg är högre (bilaga 4 till högskoleförordningen [1993:100]). Jag anser att det är viktigt att behålla möjligheterna att höja betyg som man fått i tidigare studier. Jag är däremot inte nu beredd att vidga möjligheterna att höja redan godkända betyg medan eleverna befinner sig i gymnasieskolan. Det skulle leda till flera olägenheter. Det finns t.ex. pedagogiska nackdelar med upprepade prövningar . Elevernas studier i andra kurser riskerar att bli lidande och den naturliga rytmen i studierna störs. I och med att kommunerna får ta ut en avgift för prövningen skulle det därtill leda till en situation som medför negativa konsekvenser för de elever som inte har råd att betala avgiften. En helt annan fråga är fallet med elever som inte har blivit godkända på en kurs. Dessa måste självfallet även i fortsättningen få möjlighet att genom prövning eller genom att gå om kursen kunna få minst betyget Godkänd. Nuvarande bestämmelser för behörighet och urval till högskolan tillämpades vid antagningen till högskoleutbildning . Vi har ännu begränsad erfarenhet av hur bestämmelserna slår. Jag kan försäkra om att jag följer denna fråga med stort intresse bl.a. därför frågan har stor betydelse för unga människors framtid och deras känsla för rättvisa. När vi har ett ordentligt underlag för att kunna bedöma om bestämmelserna behöver ändras kommer jag att medverka till att detta görs.
frs · GL12748 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att våra barn skall må psykiskt bra . Svenska barn är bland de friskaste i världen. De mått som brukar användas för att mäta barns hälsa är statistik om spädbarnsdödlighet och olycksfall. De senaste uppgifterna om spädbarnsdödligheten i visar att den är lägst i världen; 3,8 per 1000 levande födda . Men bilden av svenska barns hälsa förmörkas av ett antal oroande utvecklingstendenser. Av 1997 framgår att psykiska och psykosomatiska problem hos barn och ungdomar har ökat och att könsskillnaden är påtaglig. Flickor uppvisar problem i större omfattning än pojkar. har jag mottagit två betänkanden som berör barn och ungdomars psykiska hälsa. överlämnade sitt slutbetänkande . Kommittén har haft till uppgift att bl.a. redogöra för problemens omfattning samt att föreslå åtgärder till förebyggande insatser och förbättrat samarbete mellan olika samhällsinstanser. Kommittén pekar på att alltfler barn och ungdomar söker barn- och ungdomspsykiatrisk vård. Det anges inte någon enskild förklaring till detta i betänkandet men man lämnar en rad förslag om hur vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem kan förbättras. betänkande remissbehandlas och regeringen avser att underställa en proposition /våren . avrapporterade vidare (S 199S:14) sitt första delbetänkande. Rapporten innehåller ett antal prioriterade områden där kommittén särskilt kommer att fördjupa sitt fortsatta arbete. Ett av dessa områden är psykisk ohälsa. Även har alltmer lyft fram barns och ungdomarnas levnadsvanor. arbetar inom ramen för sitt främjandeprojekt med att rikta särskild uppmärksamhet på barns och ungdomars situation, bl.a. när det gäller användningen av alkohol och droger. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att regeringen på ett flertal områden arbetar för att våra barn skall må bra, både psykiskt och fysiskt, och att barnens behov skall komma i främsta rummet. Regeringen avser därför att återkomma med konkreta åtgärdsförslag framöver.