ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12709 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat när jag avser att komma med riktlinjer för polisanmälan av våld i skolan. refererar till uppgifter som presenterades i där bl.a. BRÅ gjort studier som visar att antalet anmälningar av misshandel som utförts av minderåriga ökat. Jag vill även hänvisa till det svar som jag lämnade på frågor . Skolan är inte någon värdeneutral plats. Våra skolor har fått ett särskilt ansvar att hävda, värna och utveckla det demokratiska samhällets grundläggande värderingar. Detta ansvar kan inte läggas över på någon annan. Det är skolans kanske viktigaste uppgift att lägga grunden för ett demokratiskt hållningssätt. Jag vet att många skolor och skolledare tar sitt ansvar för det förebyggande arbetet mot våld i skolan. Det är därför viktigt att skolan samarbetar med andra samhällssektorer som exempelvis polis, socialtjänst och kyrkan för att kunna förebygga och förhindra våldshändelser. I vissa fall kan det vara befogat att anmäla händelser i skolan. Men en polisanmälan är aldrig någon lösning på ett problem och jag vänder mig emot tanken på att regelmässigt anmäla elever till polisen. Här måste en bedömning göras från fall till fall. Brottslighet som begås i skolan skall inte betraktas på något annat sätt än brott i det omgivande samhället. Det betyder bl.a. att vi tar hänsyn till om den som begår en handling är straffmyndig. Men att se sig tvingad att anmäla ett barn som inte är straffmyndigt till polisen kan inte uppfattas på annat sätt än att skolan misslyckats med en av sina grundläggande uppgifter. Problem i skolan bör lösas i skolan, men med hjälp från andra aktörer i samhället. Ett bra förebyggande arbete tillsammans med bl.a. elever, personal, föräldrar, polis, socialtjänst och föreningar kan förhindra våldshändelser. Jag har även i tidigare svar hänvisat till den ändring av skollagen som skedde fr.o.m. i syfte att tydligt markera att varje vuxen som arbetar i skolan skall ingripa och förhindra varje form av mobbning, rasistiska beteenden eller annan kränkande behandling. Jag har också hänvisat till de ändringar av våra läroplaner som pågår där det tydligt skall anges att rektor har ett ansvar för upprättandet, genomförandet, uppföljningen och utvärderingen av skolans handlingsprogram för att motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda. Vidare skall också under avsnittet Normer och värden ett ansvar för läraren ges att uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för att motverka alla former av kränkande behandling och förebygga att sådana uppstår. Dessa förändringar i läroplanerna som pågår inom är planerade att träda i kraft från /99. Avslutningsvis vill jag också nämna att kommer att hålla ett seminarium om polisens roll vid brott i skolan. Samma fråga skall även tas upp på ett länspolismästarmöte. Jag avser inte att nu komma med riktlinjer för polisanmälan för våld i skolan.
frs · GL12710 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om hon är beredd att ta initiativ till en komplettering av socialtjänstlagen som betonar vikten av familjerådgivningens förebyggande verksamhet i föräldrautbildningen. Enligt arbetsfördelningen inom regeringen är det jag som skall svara på frågan. antog regeringens förslag om att i socialtjänstlagen införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda familjerådgivning till dem som begär det. Regeln trädde i kraft . beslut var en markering av hur viktig den ansåg familjerådgivningen vara. I propositionen framhölls att familjerådgivningen var en mycket användbar kunskapsresurs för andra verksamheter, exempelvis föräldrautbildningen. Utredningen om föräldrautbildning överlämnade sitt betänkande Stöd i föräldraskapet . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen tar återigen upp frågan om familjerådgivningen som en resurs för föräldrautbildning och föreslår bl.a. att familjerådgivningens särskilda kompetens vad gäller samlevnadsfrågor bör tas till vara för föräldrastöd samt utbildning och fortbildning av gruppledare för föräldragrupper. Frågor som tagits upp av utredningen kommer att redovisas i en proposition som kommer att lämnas . Det är av stor betydelse att föräldrar under hela barnets uppväxt kan erbjudas stöd i föräldraskapet. Detta stöd bör vara brett upplagt och erbjudas inom andra verksamheter än mödra- och barnhälsovården såsom t.ex. inom förskolan, skolan, skolbarnsomsorgen, och den psykiska barn- och ungdomsvården och gärna ske i samverkan med frivilligorganisationer och studieförbund. Jag håller med om att det är oroande att unga föräldrar separerar allt tidigare under barnets uppväxt och instämmer i att familjerådgivningen har en viktig roll att spela när det gäller att ge stöd till föräldrar i deras föräldraskap. Att det kan ske i samverkan med mödra- och barnavårdscentraler är ett av flera sätt, som jag vet redan förekommer på vissa håll i landet. Det kan också ske genom att familjerådgivningens kompetens tas till vara på ett annat sätt än då större delen av verksamheten används till parsamtal. Det kan t.ex. ske genom gruppverksamhet inom familjerådgivningen eller genom att familjerådgivarna deltar som handledare till dem som fungerar som gruppledare i olika föräldrastödjande verksamheter. följer utvecklingen inom familjerådgivningen. Jag har inte för avsikt föreslå förändringar i socialtjänstlagen.
frs · GL12711 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser ta något initiativ för att protestera mot att militärregimen i kränker om de mänskliga rättigheterna. Låt mig inledningsvis understryka att ser med stor och ökande oro på situationen i . Den utlovade övergången till demokrati som enligt regimens egen plan skall vara helt genomförd den l oktober , då en folkvald och civil regering skall överta ledningen för landet, har inte uppfyllt de rimliga krav man måste ställa på en sådan process. Det ytterst låga deltagandet - officiella siffror saknas betecknande nog fortfarande - i parlamentsvalet och det faktum att det planerade presidentvalet kommer att ersättas av en folkomröstning för eller mot general , som är den ende kandidaten till presidentposten, bekräftar enligt min uppfattning att övergångsprocessen har fundamentala brister. Den är helt enkelt inte trovärdig. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna har påtalat allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Så skedde också vid årets session, då kommissionen på förslag av EU antog en resolution i vilken kommissionen ger uttryck för djup oro över brott mot de mänskliga rättigheterna och uppmanar landets regering att vidta en rad olika åtgärder. Sådana landresolutioner antar kommissionen för länder där brotten mot mänskliga rättigheter anses vara särskilt grova eller oroande och visar på det allvar med vilket kommissionen betraktar utvecklingen i . Med kommissionens resolution förnyades också mandatet för den särskilde rapportör, vars uppgift är att granska och rapportera om situationen för de mänskliga rättigheterna i , en åtgärd som är en av flera mekanismer som används för att följa utvecklingen i länder som begår allvarliga eller systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna. har också FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter uttalat sin djupa oro över dödsdomarna mot sex personer, bl.a. regimens förre andreman general , for deltagande i ett påstått statskuppsförsök . Kritiken gäller också det sätt på vilket rättegången bedrivits mot de åtalade. konstaterar att en avrättning av de sex skulle strida mot bl.a. åtaganden som självt gjort genom anslutning till internationella konventioner. Militärregimens kränkningar av de mänskliga rättigheterna är också en av anledningarna till de sanktioner som EU vidmakthåller mot . De infördes första gången sedan regimen annullerat presidentvalen och skärptes sedermera efter avrättningarna av m.fl. . Därefter har sanktionerna förlängts och gäller nu t.o.m. den l . Omvärldens - och - kritik mot för regimens brott mot de mänskliga rättigheterna är således omfattande, skarp och välkänd. När det gäller EU:s sanktioner mot vill jag också slå fast att jag inte ser några förutsättningar för någon uppmjukning av dessa. Skulle det inträffa att läget i drastiskt försämras, t.ex. genom avrättning av de dödsdömda, måste enligt min mening omvärlden vara beredd att skärpa sanktionerna mot . är fullt berett att medverka till en sådan skärpning. vill jag åter påminna om att alla sådana ytterligare åtgärder mot kräver stor internationell uppslutning för att bli effektiva.
frs · GL12712 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen planerar för att klara målet att ha ett svenskt hemvärn omfattande 125000 personer . Hemvärnet har prioriterats i olika avseenden, t.ex. när det gäller den materiella förnyelsen. Detta förhållande belyses i Försvarsmaktens årsredovisning för . Visserligen har antalet hemvärnsmän minskat något, men rekryteringen har varit god, vilket kan tolkas som att en viss föryngring har ägt rum. Hemvärnets materiella status har ökat . Bl.a. har uniform 90 slutlevererats och utrustning för mörkerstrid och samband tillförts. Jag vill även nämna de försök som genomförs med direktutbildning av värnpliktiga till hemvärnet. I samband med regeringens arbete med att rätta till problemen i Försvarsmaktens ekonomi och planering föreslog Försvarsmakten reduceringar inom hemvärns- och frivilligverksamheten på ca . Regeringen godtog inte detta förslag utan beslöt att besparingen endast skulle omfatta allmänna reduceringar uppgående till ca . Regeringen krävde vidare att Försvarsmakten i kommande årsredovisning skall redovisa förändringar i hemvärnets materiella status, läget när det gäller rekrytering och avgångar samt konsekvenserna av ovan nämnda reduceringar. Hemvärnet är enligt min uppfattning en viktig del av det svenska försvaret. Hemvärnet har betydelsefulla operativa uppgifter och spelar en stor roll när det gäller folkförankringen av det svenska totalförsvaret. Regeringen kommer därför även fortsättningsvis att, inom ramen för ett anpassningsförsvar, prioritera hemvärnets verksamhet och noggrant följa utvecklingen i olika avseenden, bl.a. när det gäller de kvantitativa målen. Regeringen kommer att återkomma till denna fråga i samband med kontrollstationen.
frs · GL12713 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag kommer att verka för att bestämmelserna om äktenskapsskillnad skärps och betänketiden förlängs. Utgångspunkten är att en makes önskan om äktenskapsskillnad skall respekteras. kräver barnens intresse att risken för förhastade beslut så långt möjligt undanröjs. För att motverka oöverlagda beslut föreskriver därför lagen att makarna har rätt till äktenskapsskillnad först efter sex månaders betänketid i de fall någon av makarna varaktigt bor tillsammans med och har vårdnaden om eget barn som är . Enligt min mening är en väl avvägd betänketid för att motverka förhastade beslut och t.ex. ge makarna möjlighet till familjerådgivning. Jag har svårt att tro att man skulle komma åt de problem som Skånberg tar upp i frågan genom att förlänga betänketiden. Mitt svar på Skånbergs fråga är alltså att jag inte avser att verka för en skärpning av bestämmelserna om äktenskapsskillnad och en förlängning av betänketiden.
frs · GL12714 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om hon avser att lägga förslag om rätt till tjänstledighet för en förälder med barn . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Familjepolitiken har inriktats på att stödja barnfamiljerna ekonomiskt, främst via ett barnbidrag lika för alla, men även genom bostadsbidrag till barnfamiljer med låga inkomster och stor försörjningsbörda. Familjepolitiken skall också underlätta för föräldrar att välja den omsorg som passar dem och barnen bäst och främja föräldrars, såväl mäns som kvinnors, koppling till arbetsmarknaden. Den svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Den sätter barnet i centrum och har genom sin flexibilitet givit familjer med mycket olika villkor möjlighet till tid med barnen efter vars och ens behov. Föräldraförsäkringen ger föräldrar en verklig möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsdeltagande. Om varje familj får möjlighet att lösa barnomsorgsfrågan på det sätt den själv önskar skapas större trygghet för barn och föräldrar. Det innebär att det också måste finnas barnomsorg utanför hemmet för dem som vill ha det. Detta är viktigt både för barnen och föräldrarna. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna om det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller barnets eget behov. Det är bra för barnen, föräldrarna, jämställdheten och sysselsättningen. Föräldraledighetslagen ger en omfattande rätt till hel ledighet i samband med barns födsel och rätt till delledighet för föräldrar med förskolebarn. Den ger också ett skydd för anställningen i olika avseenden. Syftet med reglerna är att det skall vara möjligt att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. I praktiken finns enligt lag en flexibel och omfattande rätt till ledighet från arbetet för anställda i form av föräldraledighet såväl med som utan ersättning. Därmed är det inte aktuellt att föreslå rätt till tjänstledighet för en förälder med barn . För att uppnå sitt syfte skall föräldraförsäkringen vara flexibel för familjen, men den måste också främja mäns såväl som kvinnors förvärvsdeltagande och aktiva föräldraskap. Ytterligare ledighet utan ersättning är inte något reellt alternativ för dem som förvärvsarbetar, framför allt inte för ensamstående föräldrar eller i familjer där man är beroende av två inkomster. En längre tids uppehåll från förvärvsdeltagande kan också göra det svårare att återgå till tidigare arbetsuppgifter och ökar risken för en sämre löneutveckling än för dem utan sådant uppehåll. Både mammor och pappor kan kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Vår familjepolitik ger alla barn en god start i livet, främjar jämställdheten och stärker föräldrars, såväl kvinnors som mäns, ställning i arbetslivet. Detta ökar valfriheten.
frs · GL12716 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om regeringen har inventerat eller har för avsikt att inventera risken för en dammolycka liknande den i . Frågan har överlämnats till mig. Frågan är ställd mot bakgrund av katastrofen vid gruvdammen i med paralleller till gruvor i . Inom den internationella dammkommissionen International Commission on Large Dams (ICOLD) bildad av ägare till kraftverksdammar finns en underkommitté för sedimentationsdammar vid gruvor. I den svenska spegelkommittén är medlem. miljögrupp följer detta arbete noga. Inom ICOLD arbetar man bl.a. med säkerhetsutvecklande åtgärder. Detta kommer till uttryck genom teknikutveckling samt genom att utarbeta riktlinjer och checklistor, dammrevisionslistor och dammliggare, som i tillämpliga delar också används för gruvdammar. Genom ett initiativ inom ICOLD gjordes en kartläggning av de svenska gruvdammarna. Detta skedde genom ett examensarbete vid miljö vid . I detta arbete redovisas gruvdammar och dess planering, utformning och efterbehandling samt lämnas en sammanställning av svenska förhållanden (Examensarbete nr 368, 1996). Sammanställningen omfattar elva gruvdammar, som var i gång 1995 och 20 avvecklade dammar. Bland slutsatserna kan nämnas att det bedöms som fördelaktigt att större delen av gruvbrytningen i sker under jord. I har vi dessutom god tillgång till naturligt material och gråberg. Det har lett till att huvuddelen av våra gruvdammar är uppbyggda av långtidsstabila material. Sandmagasinsdammar finns i anslutning till de flesta gruvor som öppnats . När gruvverksamheten upphört återställs sandmagasinen. Det kan ske genom att de hålls under vatten eller att de täcks med tätande och skyddande jordskikt så att syret inte kommer i kontakt med anrikningssanden. Ofta besås eller planteras jordskiktet för att bindas bättre. För de sanerade områdena finns ofta långsiktiga kontrollprogram som beslutas av . Länsstyrelserna utövar också tillsyn över igångvarande gruvdammar och tillser att de regler som uppsatts av och följs. Jag anser att det inom tillståndsgivande myndigheter och tillsynsmyndigheter samt inom de berörda gruvföretagen finns en överblick över och beredskap för de risker som är förknippade med svenska gruvdammar.
frs · GL12717 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av den brustna gruvdammen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. De dammar som diskuteras i samband med olyckan i är dammar för anrikningssand, dvs. den del av den brutna malmen som inte innehåller några utvinningsbara malmmineral och som således är ett avfall. Anrikningssanden pumpas från anrikningsverket till dammar där den deponeras. I anrikningssanden finns det kvar en viss mängd som kan lakas ut vid syretillförsel och orsaka försurning eller laka ut metaller. För att hindra att syre kommer i kontakt med anrikningssanden hålls den, så långt möjligt, under vatten. Adakfältet är stängt och där pågår tillbaka arbeten med att täcka över sandmagasinen med ett skyddande jordtäcke. Det görs i detta fall för att förhindra att vatten och syre kan komma åt den deponerade sanden och erodera den eller laka ur metaller. Den olycka som skedde vid Adakgruvan gäller inte sandmagasinen. I har vatten brutit igenom en fördämning som vallade in Adaks dagbrott. Det var vatten från gruvan som på grund av snabb snösmältning och tjällossning bröt igenom fördämningen och rann ut mot . Vattnet var metallförande, vilket resulterade i höjning av metallhalten i ån. Provtagning visade på cirka sex gånger högre halter i ån än normalt. hade halterna återgått till det normala. Att skadorna kunde begränsas beror bl.a. på de inblandade myndigheternas snabba agerande. Läckan upptäcktes och tätades snabbt och saneringsarbete vidtogs . För att motverka effekterna av gruvvattnet, som var surt, har ca kalk spritts ut över det område som berörts av vattnet. Fördämningen har förstärkts för att undvika ytterligare skador. , som är tillsynsmyndighet har varit på plats och följer återställningsarbetet. Enligt 5 § miljöskyddslagen (1969:387) är den som utövar en miljöfarlig verksamhet skyldig att vidta de försiktighetsmått som skäligen kan fordras för att förebygga eller avhjälpa en olägenhet. Skyldigheten att avhjälpa en skada gäller även efter det att verksamheten upphört. Med andra ord är verksamhetsutövaren skyldig att sanera de miljöproblem som kan uppkomma kring anläggningen. Detta gäller enskildas skyldigheter mot det allmänna eller med andra ord vad tillsynsmyndigheter och andra offentligrättsliga organ kan kräva av förorenaren oberoende av vem som äger den mark där olägenheten har uppkommit. Det finns också en civilrättslig skyldighet (enskildas skyldigheter inbördes) i miljöskadelagen (1986:225) som innebär att om verksamhet på en fastighet orsakat skada, t.ex. genom förorening, på någon annans fastighet så kan den som fått sin fastighet skadad begära ersättning eller att skadan avhjälps av verksamhetsutövaren. När det gäller föroreningar är detta ansvar strikt och det behöver således inte visas att den skadeståndsansvarige orsakat skadan med uppsåt eller oaktsamhet. Jag ser ingen anledning att i dagens läge vidta några åtgärder med anledning av olyckan i .
frs · GL12718 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat kommunikationsminister om och . Eftersom jag är ansvarig inom regeringen för förvaltningen av så svarar jag på frågan. frågar om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att skall ta sitt samhällsansvar när det gäller utbyggnad av ISDN även utanför tätorter. I den framlagda propositionen 1997/98:121 om riktlinjer för AB:s verksamhet behandlas denna fråga något. Där sägs bl.a. att skall ha i huvudsak samma förutsättningar för sin verksamhet som övriga konkurrensutsatta operatörer i . Vidare sägs att har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabb dataöverföring - varav ISDN är en möjlig teknik - till rimliga priser i alla delar av landet. Denna inriktning förordas även av regeringen. Förslaget behandlas just nu i . Jag ser ingen anledning att föregripa behandling av förslaget. Som jag ser det kan krav på lönsamhet och god service mycket väl förenas. Om som statligt ägt bolag ges goda utvecklingsmöjligheter ökar detta möjligheterna till god service även i glesbygd. Det finns inte skäl för regeringen att besluta om Telias prissättning för enskilda tjänster. Självfallet bör dock de investeringar som bolaget gör ge rimlig avkastning.
frs · GL12719 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern vilka åtgärder hon avser vidta med anledning av uppgifter om att det händer då och då att mindre nogräknade personer kringgår jordbrukslagen när det gäller kraven på begränsningar av avverkningsmöjligheterna i vissa fall och kraven på återbeskogning genom att hävda att skogsmarken skall användas till bete. Frågan har överlämnats till mig eftersom det är jag som i regeringen har ansvaret för skogsfrågor. Bestämmelserna i skogsvårdslagen (1979:429) om avverkning och anläggning av ny skog gäller endast för skogsmark. Med skogsmark avses i lagens mening dels mark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ändamål, dels mark där det bör finnas skog till skydd för sand- och jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned (svårföryngrad skog). som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion. Det kan t.ex. gälla öppen mark i anslutning till bebyggelse. Enligt 3§ skogsvårdslagen hindrar lagen inte att skogsmark tas i anspråk för annat ändamål än virkesproduktion. För svårföryngrad skog gäller särskilda bestämmelser. Om marken producerar mindre än virke per hektar får inte ge tillstånd till avverkning annat än om det finns särskilda skäl. Dessa bestämmelser har gällt sedan 1979 års skogspolitiska beslut. I den proposition som låg till grund för beslutet diskuterades särskilt frågan om i vilken omfattning skogsmark skall få tas i anspråk för andra ändamål än virkesproduktion. Det ansågs att denna fråga inte borde regleras i skogsvårdslagstiftningen. Intresset av att så långt möjligt förhindra att skogsvårdslagens bestämmelser kringgås under förebärande av en ändrad markanvändning skulle enligt propositionen kunna utgöra ett skäl för en skyldighet att inhämta tillstånd till en omläggning. Ett generellt tillståndstvång för att motverka enstaka fall av missbruk ansågs emellertid föra för långt. Det syfte som ett sådant tillståndstvång skulle tjäna sades i huvudsak kunna uppnås genom den anmälningsskyldighet som infördes. Enligt 15§2 skogsvårdsförordningen är nämligen skogsmarkens ägare skyldig att till anmäla sådan avverkning som är föranledd av att skogsmark skall tas i anspråk för annat ändamål än virkesproduktion. Åtgärder som i och för sig kan uppfattas som ett kringgående av skogsvårdslagstiftningens bestämmelser förekommer från tid till annan men inte i någon större omfattning. Om en omläggning till betesmark inte fullföljs kan och skall tillgripa de möjligheter som skogsvårdslagen ger att förelägga skogsägaren att utföra återväxtåtgärder och, om det behövs, förena föreläggandet med vite. Det behöver enligt min uppfattning inte införas ett generellt tillståndstvång för omläggning av skogsmark till annan användning.