ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL121082 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vad regeringen avser att göra för att understödja svenska företag som utvecklar minsaneringsutrustning för att därmed öka sysselsättningen i vårt land. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens mål är att skapa ett gott näringsklimat baserat på en stabil ekonomi och sunda statsfinanser, med god kompetensförsörjning, väl fungerande marknader, en effektiv konkurrens och med långsiktiga spelregler. De positiva effekterna av ett bra näringsklimat är ett effektivare sätt att främja företagande och ökad sysselsättning än riktade branschstöd. Även om utveckling av minsaneringsutrustning är angeläget, anser jag inte att regeringen bör inrätta ett särskilt företagsstöd för detta ändamål. Det finns också möjlighet att stödja denna typ av verksamhet genom de befintliga stödsystemen, exempelvis via regionalpolitiskt företagsstöd och såddfinansiering. Regionalpolitiskt företagsstöd lämnas till stödberättigade verksamheter inom de regionalpolitiska stödområdena, i vilka bl.a. delar av län ingår. Stöd lämnas till en verksamhet som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning och som utövas i en ort med tillfredsställande förutsättningar för verksamheten. Stödets storlek bestäms med hänsyn till investeringens storlek och inriktning, konkurrensförhållandena på den marknad där verksamheten skall bedrivas samt angelägenheten från samhällssynpunkt av att investeringen genomförs. Stödet får inte vara större än vad som med hänsyn till andra finansieringsmöjligheter och övriga omständigheter behövs för att investeringen skall komma till stånd. , , kan genom såddfinansiering hjälpa till med finansiering av utvecklingsprojekt. Stöd lämnas till små och medelstora företag i hela landet för tekniskt utvecklingsarbete i en inledande fas. ställer bl.a. krav på att produkten är kommersiellt gångbar samt att produkten innehåller ett visst mått av tekniskt nyskapande. Vad gäller statens engagemang i företaget besvarade försvarsminister den17 en liknande fråga från . påpekade att det är naturligt att staten endast står för en del av utvecklingskostnaderna eftersom det finns en stor ekonomisk potential för en fungerande biosensor. En funktionsmodell av denna biosensor har demonstrerats men den fortsatta utvecklingen till applikationen mindetektor beräknas ta ytterligare ett till . För att ge underlag till statens fortsatta engagemang i detta projekt utför en referensgrupp uppföljning och teknisk utvärdering av projektet. finns det inte underlag för att besluta om ytterligare stöd till detta projekt.
frs · GL121083 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att skall återupprätta sitt anseende och sin faktiska ställning som en stat alliansfri i fred och neutral i krig. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. fråga utgår från uppfattningen att trovärdigheten i militära alliansfrihet - och våra möjligheter att kunna hålla oss neutrala i händelse av krig i vårt närområde - skulle ha skadats. Jag delar inte denna uppfattning. militära alliansfrihet har utgjort och utgör alltjämt ett viktigt medel för vår säkerhetspolitik. Denna politik har tjänat oss väl och utgör fortfarande den bästa grunden för att tillvarata intressen. Den militära alliansfriheten utesluter dock inte att vi fördjupar och utvecklar det bilaterala säkerhets- och försvarsrelaterade samarbetet. Detta samarbete är en naturlig del av vårt engagemang och arbete för att bygga upp en alleuropeisk säkerhetsstruktur. Sedan det slut har våra försvarsrelaterade kontakter med andra länder ökat. Detta gäller särskilt vårt bilaterala samarbete med länderna i vårt närområde, inte minst vad avser , och de baltiska länderna. Vårt försvarsrelaterade samarbete med andra stater har också kommit att fördjupas genom vårt aktiva engagemang i Partnerskap för fred (PFF) och ().
frs · GL121084 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat skolministern om vilka åtgärder som regeringen planerar att vidta för att komma till rätta med de problem som har uppstått med det särskilda utbildningsbidraget (UBS). Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. har uppmärksammat att det förekommit att elever som erbjudits en plats i inte kunnat erhålla det särskilda utbildningsbidraget på grund av att medlen för bidraget, enligt Kaaling, är slut. är den största satsningen på vuxenutbildning i historia. studerade ca233000 personer på grundläggande eller gymnasial nivå inom vuxenutbildningen. Av dessa hade ca80000 personer, eller ca35%, det särskilda utbildningsbidraget. Övriga studerande finansierade sina studier på annat sätt, t.ex. med särskilt vuxenstudiestöd (svuxa), särskilt vuxenstudiestöd (svux) eller studiemedel. Samtliga vuxenstudiestöd, även det särskilda utbildningsbidraget, är s.k. ramade anslag, dvs. har anvisat en bestämd summa pengar för studiestödet. Om det finns fler behöriga sökande än vad medlen räcker till måste CSN göra ett urval bland de sökande enligt fastställda kriterier. Utgångspunkten för reguljär utbildning är att det är den sökande själv som väljer vilken utbildning han eller hon vill söka till och även själv ansöker till CSN om studiestöd. UBS är därmed inte jämförbart med utbildningsbidraget i arbetsmarknadsutbildningen där bidraget till den enskilde är kopplat till en anvisad utbildningsplats. CSN har kunnat bevilja praktiskt taget alla arbetslösa behöriga sökande UBS inom de ekonomiska ramar regering och riksdag anvisat. För uppstod emellertid en situation där medlen för UBS tog slut så att inte alla ansökningar kunde behandlas. Regeringen beslutade då om omdisponeringar inom ramen för vuxenstudiestöden vilket gjort det möjligt för CSN att också behandla dessa ansökningar. För att så långt som möjligt ge alla behöriga arbetslösa som har en utbildningsplats möjlighet till UBS har CSN också använt det anslagssparande man har rätt att utnyttja. Denna omfördelning är en extra insats som görs denna höst och som alltså innebär att de flesta arbetslösa och behöriga sökande kommer att kunna få UBS trots att anslaget är begränsat. Allt tyder dock på att sökandetrycket på och UBS kommer att fortsätta öka. Därmed kan det bli nödvändigt att göra ett urval bland de sökande. I dessa fall har regeringen fastställt att den som har lägst utbildningsnivå och störst behov prioriteras i första hand.
frs · GL121085 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att verka i säkerhetsrådet för att slå fast en tydlig tolkning av artikel 51 i så att den inte kan utnyttjas för andra handlingar än tveklöst självförsvar. Artikel 5 i ger uttryck för en grundläggande folkrättslig princip: den naturliga rätten till individuellt eller kollektivt självförsvar i händelse av ett väpnat angrepp. I artikeln sägs också att denna rätt får utövas till dess säkerhetsrådet vidtagit nödvändiga åtgärder för upprätthållandet av internationell fred och säkerhet. Stater åläggs att rapportera till säkerhetsrådet när rätten till självförsvar utövas. Självförsvar under de förutsättningar som anges i artikeln är ett undantag från det allmänna våldsförbudet i . Det ligger i sakens natur att länder som själva berörs av konflikter och tvister på säkerhetsrådets dagordning inte sällan gör olika tolkningar av hur artikel 51 i skall förstås. grundar sig de olika tolkningarna på skilda uppfattningar om de faktiska omständigheterna i den konkreta situationen. förs även resonemang av mer folkrättslig karaktär. uppgift är inte att ägna sig åt teoretisk eller generell tolkning av eller folkrätten i övrigt. Dess grundläggande uppgift är i stället att i varje enskild fråga på ett så effektivt sätt som möjligt verka för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. På detta sätt bidrar också rådet till att långsiktigt stärka och utveckla den internationella rättsordningen. Det är ett centralt svenskt intresse att slå vakt om respekten för våldsförbud. Det är också av största betydelse att säkerhetsrådet är berett att ta sitt fulla ansvar och agera också i internationella situationer som ställer världssamfundet inför svåra politiska, rättsliga och moraliska avgöranden. Detta kan gälla allt från extrema av människan vållade humanitära katastrofer och inbördeskrig till internationell terrorism.
frs · GL121086 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om hon är beredd att se över bestämmelserna när det gäller möjligheten att använda s.k. elcykel. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Frågan ställs mot bakgrund av att dessa fordon betraktas som mopeder vilket bl.a. medför krav på typgodkännande, mopedförsäkring och mopedhjälm. Elcykeln är försedd med en elmotor som enbart kopplas in när trycket på pedalerna ökar i uppförsbackar eller vid stark motvind. De konstruktioner som finns tillgängliga har en högsta hastighet som inte överstiger /h. I arbetsgrupp för motorcyklar har dessa fordons rättsläge i förhållande till övriga två- eller trehjuliga motorfordon inom gemenskapslagstiftningen behandlats. Arbetsgruppen har bl.a. diskuterat möjligheten att undanta dessa fordon från typgodkännandereglerna. Något sådant beslut har emellertid ännu inte fattats. I flera av medlemsländerna regleras den tekniska utformningen av nationella regler som bl.a. omfattar motorns funktion vilket innebär att de betraktas som motordrivna fordon. Jag medverkar gärna till en översyn av reglerna för dessa fordon men det bör ske inom ramen för det utvecklingsarbete som pågår inom gemenskapslagstiftningen för två- eller trehjuliga motorfordon.
frs · GL121087 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att stödja utveckling och utvärdering av Biosensor Applications konstgjorda hundnos. Den s.k. konstgjorda hundnosen är en del av ett utvecklingsprojekt som är beställt av och till viss del finansierat av Sida. Staten står här endast för en del av utvecklingskostnaderna, vilket är naturligt då det finns en stor ekonomisk potential för en fungerande biosensor, exempelvis som explosivämnesdetektor på flygplatser och andra offentliga platser. En funktionsmodell av denna biosensor har demonstrerats men den fortsatta utvecklingen till applikationen mindetektor beräknas ta ytterligare ett till i anspråk. Det finns flera alternativa tekniker inom minröjningsområdet. För att ge underlag för statens fortsatta engagemang i just detta projekt utför en referensgrupp med deltagare från bl.a. , , och uppföljning och teknisk utvärdering av projektet. Efter vad jag inhämtat är projektet inte så långt kommet att det finns underlag för att besluta om stöd utöver den beställning som Sida beslutat om. Mitt svar blir följaktligen att svenska staten stöder såväl utveckling som utvärdering av den s.k. konstgjorda hundnosen. Jag avser inte ta några initiativ för att öka det statliga stödet till detta projekt.
frs · GL121088 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för studenter att läsa enstaka ämnen på distans. I enlighet med högskolelagen skall grundläggande högskoleutbildning väsentligen bygga på de kunskaper eleverna får på de nationella programmen i gymnasieskolan eller motsvarande. Som behöriga anses även de personer som fyllt och arbetat under samt har tillräckliga kunskaper i svenska och engelska, den s.k. 25:4-regeln. Det är enligt högskolelagen den högskola som anordnar utbildning som anger vilka behörighetsvillkor som skall gälla för att bli antagen till denna om inte annat följer av föreskrifter. Regeringens föreskrifter om grundläggande behörighet finns i högskoleförordningen. Där finns också en bestämmelse som ger högskolorna möjlighet att, om det föreligger särskilda skäl, besluta om dispens från något eller några behörighetsvillkor. I regeringens proposition Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, UbU 1995/96:11, rskr. 1995/96:264) anges vilka grupper som exempelvis kan komma i fråga vad gäller denna dispens. Regeringen lyfter då fram att denna regel kan tillämpas för bl.a. sådana kurser som högskolorna erbjuder med distansundervisning, om syftet med denna undervisningsform är att nå nya grupper av studenter. För att stärka studenternas rättigheter beslutade regeringen vid sitt sammanträde den 17september 1998 att denna paragraf i högskoleförordningen ändras. Genom denna ändring, som träder i kraft den 1november 1998, stärks studenternas rätt att få dispensansökan prövad. Ett avslag skall kunna överklagas hos .
frs · GL121089 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder med anledning av nya Allmänna råd (1998:6) om assistansersättning. menar att verket i sina råd rekommenderat att för att barn och ungdomar skall få personlig assistans skall det krävas ett omvårdnadsbehov av minst . menar vidare att råden förändrats utan att de har föregåtts av ny lagstiftning eller beslut i . I propositionen om lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) framhålls att personlig assistans kan vara av grundläggande betydelse för barn som har omfattande omvårdnadsbehov eller stor del av dygnet och som på grund av hjärnskada, genetisk skada eller sjukdom har flera funktionshinder . Innebörden av formuleringen "omfattande omvårdnadsbehov" är oklar. finns ingen Regeringsrättsdom som kan vara vägledande i denna fråga. I nya Allmänna råd framgår att verket rekommenderar försäkringskassorna att ett omfattande omvårdnadsbehovet bör omfatta minst av dygnet. Enligt är en sådan rekommendation ett led i verkets uppgift att driva fram rättspraxis. Förtydligandet innebär enligt verket inte någon ändring i praktiken och försämrar således inte möjligheterna till personlig assistans för de ca 1400 barn som detta berör. När ett barns behov av personlig assistans utreds, gäller det först att utreda barnets totala behov av omvårdnad . Denna omvårdnad kan tillgodoses av föräldrar, elevassistenter, resurspersoner, anhöriga m.fl. För barn med behov av omvårdnad minst halva dygnet, dvs. , går vidare i sin utredning och tar reda på hur omfattande behovet av hjälp med de grundläggande behoven är. Om dessa behov överstiger kan rätt till assistansersättning föreligga. Det är viktigt att barn med omfattande funktionshinder får sina behov av personlig assistans tillgodosedda. Jag kommer noga att följa utvecklingen i detta avseende och om det behövs återkomma i frågan.
frs · GL12109 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att föreslå en ändring så att sjömansskatten blir kvar eller åtminstone ge en respit så att den inte avskaffas förrän tidigast om . Ett starkt skäl för att sjömansskattelagen skall upphävas är att den innehåller regler som avviker från en av skattereformens grundläggande principer, nämligen att arbetsinkomster skall beskattas likformigt. Förändringarna i sjömännens arbets- och inkomstförhållanden har också medfört att sjömansskatten har spelat ut sin roll som en definitiv källskatt. De övriga nordiska länderna har redan avskaffat sjömansskattesystemet. Dessa skäl för att avskaffa sjömansskatten redovisade regeringen i proposition 1995/96:227 Beskattning av sjömän. beslutade därefter den 4december 1996 i enlighet med regeringens förslag. pågår ett arbete med att ta fram underlag för eventuella regeländringar som kan behövas för att bemanningskostnaderna ombord på svenska handelsfartyg skall kunna minska. Den svenska handelsflottans konkurrensproblem ses också över av Utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation (dir. 1997:37). Utredningen arbetar bl.a. med att kartlägga hur reglerna om kapitalförsörjning och statsstöd i EU:s medlemsstater påverkar den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utredningen avser att redovisa resultatet och slutsatserna av sina analyser i ett delbetänkande redan under innevarande månad. Regeringen har i ett beslut den 6november 1997 (K97/3309) redovisat sin bedömning av den svenska sjöfartspolitiken och den inriktning det fortsatta arbetet kommer att ges. När det gäller frågan om att upphäva sjömansskattelagen avser regeringen att i enlighet med de uttalanden som skattesutskottet gör i sitt betänkande Beskattning av sjömän (1996/97:SkU3) noga följa utvecklingen på området och vid behov återkomma till med förslag till de åtgärder som bedöms påkallade. Jag är emellertid inte beredd att föreslå att avskaffandet av sjömansskatten skjuts upp.
frs · GL121090 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser göra för att förbättra inriktningen på FN-biståndet i norra . har beslutat om humanitära undantag från de ekonomiska sanktioner som inrättats för att få bukt med mycket farliga massförstörelsevapen. Resolution 986 gör det möjligt att använda intäkter från irakisk oljeexport för import av livsmedel och andra basförnödenheter för de mest behövande i hela landet ("Oil-for-food"- mekanismen). (WFP) ansvarar för distributionen av livsmedel till norra . beräknade FN att livsmedel och andra humanitära basvaror för ett värde av hade nått befolkningen i den norra delen av . Dessa livsmedel fördelas enligt en behovsnyckel som överenskommits mellan FN och myndigheterna i norra . "Oil-for-food"-mekanismen har haft en positiv inverkan på livsmedelsförsörjningen i norra . Befolkningen i norr lider därför inte lika stor brist på mat och medicin nu som före mekanismens införande. har verkat aktivt i säkerhetsrådet för att förbättra och effektivisera den s.k. "Oil-for-food"-mekanismen. På förslag från bl.a. beslöt rådet att mer än fördubbla volymen av oljeexporten. har möjlighet att sälja olja för 5,2 miljarder - mot tidigare 2 miljarder - US dollar per halvår i utbyte mot humanitära varor. För att möjliggöra ökad irakisk oljeexport har säkerhetsrådet också, efter aktivt svenskt agerande, beslutat tillåta import av reservdelar till oljeindustri. FN:s humanitära undantag syftar bl.a. till att förse den irakiska befolkningen med livsmedel. Denna tillförsel av livsmedel utifrån har till viss del hämmat den interna handeln mellan olika produktionsområden i . Detta förtar dock inte den positiva effekt som "Oil-for-food"-mekanismen medför. Problemen har diskuterats på plats med FN och andra berörda under ett humanitärt besök i landet av en svensk UD-delegation . Frågan var även ämnet för en konferens med EU:s medlemsländer, FN och enskilda organisationer vid en konferens i . är en av de främsta givarländerna av humanitärt bistånd till . Inte minst av ovanstående skäl har ändrat inriktning på sitt humanitära bistånd. Vi ger inte längre livsmedelsbistånd utan inriktar biståndet på återuppbyggnadsinsatser. Totalt har lämnats för humanitära insatser i genom FN och enskilda organisationer. För minröjning har lämnats till (). Detta stöd kommer att påverka jordbrukssituationen genom att mark i norra görs brukbar igen. Vårt stora stöd till den svenska organisationen på innefattar återuppbyggnad av byar, skolor, kliniker, vatten och sanitet. Dessa insatser underlättar för befolkningen i norra att återgå till ett normalt liv. Vidare har sammanlagt lämnats till Röda korset (Federationen och ) för ortopedkliniker för minoffer, utväxling av fångar, mediciner, m.m. har ett stöd om utgått till för humanitära insatser till förmån för kvinnor och barn i södra och centrala .
frs · GL121091 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser göra för att stödja den demokratiska utvecklingen i . Den har länge varit bekymrad över det spända läget i norra . Det instabila politiska läget har även påverkat säkerheten och den sociala och ekonomiska situationen för befolkningen i norra . Mot bakgrund av detta välkomnar regeringen de genomförda fredssamtalen i mellan , , och , . Som ett led i försöken att minska spänningarna och verka för att en demokratisk ordning etableras i området har bidragit till den internationella vaktstyrka, UNGCI, som på FN-mandat finns och verkar i norra . tillhör en av de största enskilda finansiärerna av UNGCI. Vaktstyrkan har till uppgift att skydda och underlätta FN-transporter till och från norra . Den bistår även NGO:er vid transporter i området. Vaktstyrkan spelar också en väsentlig roll för att bevara säkerheten och lugnet i norra . humanitära stöd till kommer kurderna till del i form av bl.a. återuppbyggnad av skolor och bostäder, samt vatten-, hälsovård- och sanitetsprojekt. har även bidragit med medel till stöd för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i norra . tilldelades Svenska kommittén för kurdernas mänskliga rättigheter . Det är viktigt att kurdernas mänskliga och kulturella rättigheter respekteras oavsett var de bor. Överenskommelsen mellan anger att parterna skall upprätta en provisorisk gemensam myndighet fram till dess att val till ett regionalt parlament hålls . Det är regeringens förhoppning att så kommer att ske. kommer i så fall att överväga att bistå med valobservatörer. Det finns en överenskommelse mellan och kurderna om visst självstyre i norra . Naturligtvis anser vi det från svensk sida viktigt att i sitt agerande respekterar denna överenskommelse.
frs · GL121093 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieminister om regeringen har sanktionerat att AB på försök har börjat bedriva on-line-spel på restauranger och i så fall vad motivet till detta är. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. AB är ett statligt företag som, efter tillstånd från regeringen, för allmänheten anordnar vadhållning i samband med idrottstävlingar, nummerdragningar, traditionella lotterier samt spel på värdeautomater. Enligt 48§ lotterilagen ansvarar Lotteriinspektionen för tillsyn och kontroll av bolagets verksamhet. genomför bolaget ett test med spel i restaurangmiljö på åtta restauranger i . Testet avser i första hand nummerspelet och sportspel som Oddset och Stryktipset, men alla on-line-spel är tillgängliga för försäljning. Öppettiderna är samma som hos ordinarie ombud. Testet kommer att utvärderas ur både ett ekonomiskt och socialt perspektiv. I Svenska Spels tillstånd regleras ej var, förutom spel på värdeautomater, och hur bolaget kan sälja sina olika produkter. Traditionellt har spel och lotterier sålts hos tobakshandlare, i kiosker och i mataffärer. Det är naturligt att ett företag försöker finna nya marknader och avsättningsmöjligheter för sina produkter. Detta gäller även . Skillnaden mellan och ett helt konkurrensutsatt företag är att bolaget även har andra mål i verksamheten än att generera vinst åt ägaren. Innan vi tar ställning till om skall få bedriva sina on-line-spel i restaurangmiljö behövs ett omfattande beslutsunderlag innefattande både ekonomiska och sociala aspekter. Det är meningen att testet som påbörjats av skall ge oss detta underlag för ett kommande ställningstagande.
frs · GL121094 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ till att ändra gällande regler för förskrivning av läkemedelssynonymer. Bakgrunden till frågan är att en patient i princip får stå för mellanskillnaden för kostnaden för ett originalpreparat och ett synonympreparat vid tillämpning av bestämmelserna i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel. I lagen om högkostnadsskydd sägs att för varje läkemedel till vilket det på den svenska marknaden finns en likvärdig motsvarighet i form av ett eller flera generiska läkemedel, skall ett lägre pris än det fastställda gälla när reglerna om högkostnadsskyddet tillämpas. Det är som bedömer vilka produkter som skall ingå i det s.k. referensprissystemet. Med "likvärdigt läkemedel" avses ett läkemedel som är medicinskt identiskt. Det innebär att vissa smärre skillnader kan finnas vad gäller inaktiva beståndsdelar som t.ex. färgmedel. Det är emellertid mycket ovanligt att en patient reagerar annorlunda på ett synonympreparat än på originalläkemedlet. Om denna situation ändå skulle uppstå får enligt lagen medge undantag för en enskild person om verket bedömer att det finns synnerliga skäl. I ett sådant fall slipper patienten betala skillnaden mellan originalläkemedlet och det synonyma preparatet. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta någon åtgärd.