frs · GL12606 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra att svenskt näringsliv söker sig utomlands för att tillfredsställa sitt behov av forskning och tillgång på forskarutbildad arbetskraft. fråga är föranledd av syn på näringsklimatet i . Enligt rapporten tror var femte tillfrågad företagsledare att huvudkontoret kommer att ligga utomlands . Det är ett faktum att de svenska resurserna för FoU länge har legat bland de högsta i världen. uppgick enligt () de totala FoU-utgifterna i till ca , vilket motsvarar 3,av BNP. Den statligt finansierade forskningen är betydande och har för anslagit totalt ca för civil FoU. Anslagen för FoU under verksamhetsområde uppgår till ca , vilket kan jämföras med ca respektive 1997. Till detta tillkommer försvarsforskningen och utvecklingsarbete för försvarsområdet vilket för uppgick till ca . Utöver de statliga myndigheterna finns ett antal forskningsstiftelser som finansierar forskning till ett sammanlagt belopp av . Detta innebär att resurserna för FoU sammantaget aldrig har varit så stora som . Det är angeläget att dessa stora satsningar i större utsträckning än nu kommer samhället till nytta bl.a. i form av ökad samverkan med näringslivet. Regeringen har i flera sammanhang betonat det angelägna i att högskolans verksamhet i högre grad präglas av ett närmare samarbete med näringslivet. Detta ingår i högskolans s.k. tredje uppgift som har slagits fast i högskolelagen. En rad specifika samverkansformer mellan högskola och näringsliv har utvecklats, inte minst . Högskolan är en resurs som företagen kanske inte till fullo utnyttjar. En huvuduppgift för är därför att stärka näringslivsrelevansen i FoU-systemet genom att stimulera samverkan mellan högskolan och näringsliv. Kontakterna mellan näringslivet och högskolan har även förstärkts genom den nya ordningen för högskolornas styrelser. Av ordförandena i de nya universitets- och högskolestyrelserna har mer än en tredjedel sin bakgrund i näringslivet. Vid varje diskussion om högskolans tredje uppgift understryks vikten av nära och fruktbara relationer mellan näringsliv och högskola. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté, Forskning 2000, under ledning av universitetskanslern för att få ett bättre underlag för forskningspolitiska beslut och prioriteringar. Näringslivets behov spelar givetvis en väsentlig roll vid ställningstagande till sådana prioriteringar. Näringslivets behov av forskarutbildade kommer, enligt såväl regeringens som näringslivets bedömningar, att öka . Eftersom behovet av forskarutbildad arbetskraft ökar har regeringen förstärkt resurserna och reformerat forskarutbildningen. På grundval av dessa åtgärder bedömer regeringen att antalet examinerade kommer att öka betydligt. Inom det tekniska området har examensmålen för 2000-2002 satts till 2038, vilket innebär en ökning med 800 eller jämfört med utfallet /94-95/96. Även inom de naturvetenskapliga och medicinska områdena har examensmålen utökats betydligt. För det naturvetenskapliga området har examensmålen för 2000-2002 satts till 1477, vilket innebär en ökning med 496 eller . För det medicinska området har examensmålet för 2000-2002 satts till 1979, vilket innebär en ökning med 405 eller . Genom dessa åtgärder räknar vi med att antalet doktorsexamina kommer att fördubblas i förhållande till . Vi beräknar även att antalet anställningar som doktorand under innevarande år skall bli högre än föregående år. Regeringen har dessutom satsat stora resurser på att bygga ut ingenjörsutbildningarna som är en förutsättning för en ökad forskarutbildning inom det teknikvetenskapliga området. Av de 60000 nya platser som avsatts har 30000 avdelats till naturvetenskap och teknik. Examensmålen för civilingenjörer har höjts till 12870 för , alltså till i genomsnitt 4290 . Detta skall jämföras med att vi /97 utexaminerade strax över 3400 civilingenjörer. Till detta kan vi lägga högskoleingenjörerna som kommer att öka i takt med det stigande antalet utbildningsplatser. I och med dessa satsningar beräknas ha drygt 100000 civilingenjörer under och omkring 200000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. fanns det bara omkring 45000 civilingenjörer och 70000 övriga ingenjörer. Båda dessa grupper kommer således att ha mer än fördubblats . Mycket snabbare än så är det knappast möjligt att bygga ut utbildningarna.