ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12117 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra vägstandarden på mellan och . Bakgrunden till frågan är rapporter framtagna av Arbetsgruppen enligt vilka olyckorna på nuvarande väg E6 kostar samhället . Andra beräkningar visar, enligt frågeställaren, att näringslivet skulle spara ca om det fanns en sammanhängande motorväg från till på den norska sidan. Detta förutsätter dock att de norska myndigheterna fattar beslut i planfrågorna för deras del av den nya på den norska sidan. Det har ännu inte skett. beslutade om inriktningen av infrastrukturinvesteringarna fram samt de ekonomiska ramar som gäller för investeringarna. Beslutet innebär att avsätts till åtgärder för att förbättra det svenska vägnätet. På grundval av beslut pågår nu arbetet med en nationell väghållningsplan för . Ett förslag till nationell väghållningsplan har remitterats från till myndigheter, kommuner m.fl. Enligt förslaget skall väg E6 byggas ut till motorväg från till Torp/Håby och därefter till fyrfältsväg fram till . Vidare föreslås att sträckan mellan och delas upp i ett antal delsträckor som samtliga antingen kommer att påbörjas eller byggs klart . Till skillnad från vad som gällde för infrastrukturpropositionen har nuvarande regering prioriterat upprustning av väg E6. Arbetet på sträckorna Lerbo-Torp och har startat och den första sträckan, mellan och Lerbo, är redan färdigbyggd. Även byggandet av Sunningesundsleden har startat. Den nationella väghållningsplanen kommer efter remissbehandling att överlämnas till regeringen . Jag kan inte, under pågående planarbete, föregripa regeringens beslut men jag delar helt uppfattningen att det finns både näringspolitiska skäl och trafiksäkerhetsskäl för att äntligen förbättra standarden på .
frs · GL12118 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra att fackliga avtal sätter beslut ur spel. Ett grunddrag för den arbetsrättsliga lagstiftningen är att den för det mesta förutsätter någon form av samverkan och avtalsreglering mellan organisationerna på arbetsmarknaden. Det är därför mycket vanligt att arbetsrättsliga lagar görs dispositiva för parterna. I lagen tas då in särskilda bestämmelser om rätt att helt eller delvis frångå lagreglerna och ersätta dem med kollektivavtal. Reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) om tidsbegränsade anställningar är dispositiva för parterna. Parterna kan alltså själva reglera vilka anställningsformer som skall gälla mellan parterna och hur dessa skall vara utformade. Parterna har därutöver full frihet att anpassa sina avtal efter att olika förhållanden ändras, så även om lagstiftningen ändras. Även den nya 5a§ i anställningsskyddslagen om överenskommen visstidsanställning är på detta sätt dispositiv för parterna. Vilken verkan bestämmelsen har på redan ingångna avtal får då avgöras genom tolkning av avtalet i det enskilda fallet. Därvid beaktas de förutsättningar som gällde vid avtalets tillkomst, den förändring av dessa förutsättningar som den nya lagregeln utgör och övriga omständigheter som brukar läggas till grund för avtalstolkning (jfr prop. 1981/82:71 s.111). Genom att lagreglerna är dispositiva för parterna kan reglerna anpassas till de skilda förhållanden som råder i olika branscher. Principen om parternas avtalsfrihet är oerhört viktig och jag anser att den skall värnas. Jag avser därför inte ta några initiativ för att ändra denna ordning. Jag vill därutöver framhålla att det är regeringens uppfattning att den nya anställningsformen överenskommen visstidsanställning underlättar nyanställningar och ökar flexibiliteten för företagen.
frs · GL12119 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att staten skall utnyttja sitt ägarinflytande i i syfte att säkerställa att företagets forskningsverksamhet i bibehålls i nuvarande omfattning, dels om regeringen avser att tillsätta en styrelseledamot i företaget. fråga är föranledd av de uppgifter som cirkulerat i medier om en förväntad omstrukturering av bl.a. forskningen inom & . Enligt de första uppgifterna skulle beslut tas vid bolagets styrelsemöte den 29oktober. Vid de kontakter som varit mellan departementet och företaget har konstaterats att några detaljbeslut inte var avsedda att tas vid detta styrelsemöte. Däremot har kunnat bekräftas att det pågår ett intensivt utredningsarbete inom företaget för att kunna vidta åtgärder som höjer bolagets lönsamhet. En av dessa åtgärder kan vara att lägga ned viss forskning, eftersom den inte bedöms leda till att preparat som företaget kan föra fram till en lönsam lansering eller där forskningsresultaten kan tas fram på ett mer effektivt sätt än . Åtgärder inom administration, produktion och försäljning ingår också i målet för det omstruktureringsprogram som bolagets styrelse lagt fast. Statens möjligheter att påverka beslut av företaget är begränsat till att upplysa och påverka företaget på ett sätt så att man inser att är ett mycket bra land att bedriva denna typ av forskning i. Erfarenheten visar att företagen också tycker att forskningen bedrivs på ett mycket effektivt sätt i . Det är svårt att söka påverka ett företag att ha en viss typ av forskning i landet. Statens ansvar är alltså att se till att skapa de goda förutsättningarna. I ett nödvändigt rekonstruktionsprogram är det naturligtvis viktigt att se till helheten, t.ex. hur bra verksamheten i kommer ut ur omstruktureringsprogrammet ställt i relation till åtgärder i andra länder. Att verksamhet i på något sätt kommer att påverkas av åtgärderna är dock klart enligt de informationer som departementet har. Närings- och kommer att följa denna fråga uppmärksamt och ha olika kontakter med företaget i frågan . På andra fråga vill jag svara på följande sätt. Styrelseledamöterna väljs på bolagsstämma och skall enligt lag företräda samtliga aktieägare. Staten har stött valet av styrelseledamöter. Staten avser att vidare, när det är kommersiellt lämpligt, att minska sitt aktieinnehav i & .
frs · GL1212 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att presentera den utlovade bostadspolitiska propositionen. Beredningen av de bostadspolitiska frågorna är ännu inte avslutad. När detta arbete har avslutats avser regeringen - som redovisas i budgetpropositionen - att återkomma till med en proposition.
frs · GL12123 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig mot bakgrund av fynd av bestrålad kyckling om jag avser att agera så att kontrollen av kött som importeras till ökar så att konsumenterna vet vad de köper. Enligt 10 § livsmedelsförordningen (1971:807) får livsmedel inte behandlas med joniserande strålning. Kryddor får dock behandlas med sådan strålning om det behövs för att förhindra smittspridning och det saknas andra lämpliga behandlingsformer. Ett livsmedel som har behandlats med joniserande strålning får föras in eller saluhållas i landet endast om behandlingen är tillåten här. Förutom vad gäller kryddor är således införsel och saluhållning av bestrålade livsmedel inte tillåten. Om så ändå sker är det ett brott mot gällande bestämmelser. Importörer av livsmedel har här ett ansvar för att införda livsmedel uppfyller kraven i svensk lagstiftning. I det sammanhanget kan nämnas att det inom EU pågår arbete med gemensamma bestämmelser om bestrålning av livsmedel. Rådet antog en gemensam ståndpunkt som bl.a. innebär att en förteckning skall upprättas över vilka livsmedel som får bestrålas. Inledningsvis skall endast kryddor få bestrålas. Förslag till slutlig förteckning skall överlämnas av till rådet . grundläggande inställning är att livsmedel inte skall bestrålas. accepterar endast bestrålning av örter och kryddor som inte kan behandlas med någon annan metod. Avgörande för att röstade för den gemensamma ståndpunkten var att det innebär att frågan om bestrålning av livsmedel får en gemensam reglering inom EU och att det tillgodoser konsumenternas krav på att alla livsmedel som bestrålats skall märkas.
frs · GL12126 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar göra något för att bostadsanvisningen skall kunna skötas på ett rättvist sätt. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på orten. Varje kommun avgör efter sina förutsättningar hur den skall fullgöra de skyldigheter mot kommuninvånarna i detta avseende som följer av bl.a. kommunallagen och socialtjänstlagen. Det är därvid inte ovanligt att kommunerna genom överenskommelser med hyresvärdar bestämmer en ordning för hur lägenheterna skall fördelas mellan de bostadssökande. Skulle erfarenheterna visa att kommunerna inte når fram till frivilliga överenskommelser som säkrar en godtagbar bostadsförsörjning vill jag emellertid inte utesluta att det kan bli aktuellt med särskilda lagstiftningsåtgärder. har vidare uppmärksammat den handel med hyreslägenheter som pågår i bl.a. . Hon har i det sammanhanget pekat på att det även finns en handel med hyresrätter fastighetsägare emellan. Enligt uppgifter i massmedierna förekommer detta bl.a. då en hyresvärd för sina hyresgästers räkning behöver få tillgång till s.k. ersättningslägenheter i en fastighet som ägs av någon annan hyresvärd. Enligt gällande rätt är det brottsligt att uppsåtligen uppställa villkor om särskild ersättning för upplåtelse av en bostadslägenhet eller för överlåtelse av hyresrätten till en sådan lägenhet. Den brottsliga handlingen består alltså i att någon ställer upp ett krav på ett särskilt vederlag för att tillhandahålla någon en lägenhet. Bestämmelsen har tillkommit främst för att skydda den blivande bostadshyresgästen från krav på ekonomisk kompensation som går utöver den hyra som har överenskommits för upplåtelsen. Bestämmelsen träffar emellertid enligt sin ordalydelse även ett förfarande då kravet på särskild ersättning har riktats mot någon annan än hyresgästen. Frågan om en sådan handel som den som har beskrivits i massmedierna är olaglig eller inte är något som det ankommer på domstolarna att ta ställning till. Eftersom det inte finns något sådant rättsligt avgörande finns det inte anledning för mig att nu vidta några åtgärder.
frs · GL12127 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att förelägga förslag om en nollvision för kriminaliteten som innebär att ingen skall dödas eller allvarligt skadas av kriminella handlingar. Inget samhälle är förskonat från brottslighet. Det självklara målet för kriminalpolitiken, såsom detta kommer till uttryck bl.a. i budgetpropositionen, är att minska brottsligheten och att öka tryggheten. Lika självklart är det att arbetet går ut på att så långt det över huvud taget är möjligt förhindra att människor skadas eller dödas till följd av brott. Arbetet skall bedrivas genom en alltmer effektiv förebyggande och brottsbeivrande verksamhet och utgå från konkreta mål för olika brottstyper. De mål som ställs upp skall vara högt ställda, realistiska, avsedda att förverkligas inom överskådlig tid och avse brottsligheten inom ett geografiskt begränsat område. De övergripande mål som sätts upp av politikerna måste även de vara realistiska. Ett mål som innebär att det över huvud taget inte skall kunna begås några brott som kan leda till att någon dödas eller allvarligt skadas ställer krav på kontroll- och tvångsåtgärder som är helt oförenliga med en rättsstat och ett demokratiskt samhälle. Jag finner det därför inte möjligt att lägga fram något förslag om ett sådant mål.
frs · GL12128 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister om jag avsett att vilseleda under frågestunden . Eftersom jag direkt berörs av frågan har jag själv önskat att svara. På fråga av om ett ärende enligt naturresurslagen initierat av var avgjort, svarade jag "såvitt jag känner till, ligger denna ansökan inne". Eftersom jag således trodde att ärendet var under beredning i ville jag inte uttala mig i ärendet. Jag har konstaterat att jag misstog mig. Jag förväxlade nämligen detta avslutade ärende med ett annat aktuellt ärende också berörande ett kraftvärmeverk och naturresurslagen. Jag beklagar detta.
frs · GL12129 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet hur han avser att agera för att Statens invandrarverks handläggningstider, service och tillgänglighet kan snabbas upp och förbättras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det är riktigt som uppger att det är svårt att komma fram till på telefon. Läget är inte tillfredsställande. Orsakerna finns i huvudsak att finna i de förändringar som gjorts inom verkets arbetsområde . ändrades utlänningslagen (1989:529) så att det blir möjligt att överklaga beslut om uppehållstillstånd i ärenden där den sökande inte befinner sig i . infördes krav på att även beslut som är positiva för den sökande skall motiveras. tog över ansvaret från Polisen för att ta emot såväl asylansökningar som andra ansökningar om uppehållstillstånd liksom ansökningar om svenskt medborgarskap. Därmed har verket ansvaret för alla utredningar som genomförs i utlännings- och medborgarskapsärenden. För att klara de nya arbetsuppgifterna har genomfört en omfattande omorganisation som stora delar av personalen fått kompletterande utbildning. Omorganisationen och den större delen av förändringarna genomfördes så sent som , vilket innebär att personal och arbetsrutiner ännu inte fullt ut anpassats till de ändrade förhållandena. växel i har mellan 30000 och 100000 anrop . Belastningen varierar mycket mellan olika veckor. har växeln haft två extra anställda så att alla växelbord varit bemannade . Vidare har ytterligare personal avdelats för att ute på de handläggande enheterna ta emot samtal från allmänheten. Vissa tekniska åtgärder har även vidtagits, bl.a. har möjligheterna till att ge automatiserade svar eller svar med telefonsvarare förbättrats. Enligt Invandrarverkets bedömning har redan dessa åtgärder gett påtagliga resultat. På arbetar med s.k. datatelefoni, som gör att information kan hållas tillgänglig dygnet runt. Verkets ledning följer noga utvecklingen. Den måste emellertid göra en avvägning mellan att satsa resurser för att ge svar på telefonförfrågningar och för handläggning av ärenden. Sammanfattningsvis kan således sägas att de svårigheter nu har i samband med omorganisationen och övertagandet av nya arbetsuppgifter bör vara övergående. Handläggningstiderna bör därefter minska och behovet för många att ta kontakt med verket bör likaså minska. arbetar aktivt med att förbättra telefonservicen.
frs · GL1213 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att förbättra villkoren för de långtidsplacerade fosterbarnen. Familjehemsvården har varit i fokus under större delen av . hade regeringens uppdrag att utveckla och stärka familjehemsvården. Genom detta uppdrag sattes ett utvecklingsarbete vad gäller metoder och kvalitet i gång i kommunerna vilket fortfarande pågår. Enligt tillsynsmyndigheterna har kvaliteten på kommunernas arbete med familjehemsplacerade barn förbättrats . var ca 8000 barn placerade i familjehem. Ungefär två tredjedelar av dessa barn är frivilligt placerade med stöd av socialtjänstlagen och en tredjedel är omhändertagna med stöd av bestämmelserna i lagen om vård av unga. Ett av uppdragen till innefattade att ställa samman kunskap om vårdnadsöverflyttningar för de långvarigt placerade barnen. Resultaten av denna studie redovisades i en delrapport - "Ovisshetens barn". När rapporten skrevs redovisades att ungefär hälften av de familjehemsplacerade barnen hade bott i samma familj och en tredjedel hade bott i samma hem eller längre. De långtidsplacerade barnen lever, precis som påpekar, under speciella förhållanden eftersom de sällan får något riktigt besked om var de hör hemma. Det finns alltid en möjlighet att placeringen avbryts och barnet flyttas, med eller mot sin vilja, . Den svenska modellen för familjehemsvård ger uttryck för en stark medvetenhet om föräldrarnas betydelse för det familjehemsplacerade barnet och värdet av att de görs delaktiga i arbetet med barnet. Det instrument som används vid långvariga familjehemsplaceringar i är vårdnadsöverflyttning till föräldrarna i familjehemmet. En ökad användning av vårdnadsöverflyttning medför att detta förhållningssätt försvagas och ersätts av ett arbetssätt där föräldrarna tenderar att utestängas. I diskuteras förutsättningarna för att i ökad utsträckning använda vårdnadsöverflyttningar för att lösa de långtidsplacerade barnens dilemma. För- och nackdelar med en sådan strategi redovisas. träder de ändringar i socialtjänstlagen i kraft som beslutat om. När det gäller de familjehemsplacerade barnen stärks deras ställning. Allt arbete med barn skall ske med barnets bästa i fokus. Vården bör utformas så att den främjar barnets samhörighet med föräldrar, syskon och andra för barnet betydelsefulla personer samt barnets kontakt med hemmiljön. En bestämmelse, som innebär att möjligheten att placera ett barn i dess naturliga nätverk skall utredas i första hand, har tillkommit i syfte att stärka barnets kontakt med sitt ursprung. Ett hinder för vårdnadsöverflyttning som ofta redovisats är att det inte varit möjligt för kommunen att fortsätta utge ersättning till familjehemmet för vården av barnet. En sådan möjlighet införs nu i socialtjänstlagen. Familjehemmet kan också vara i fortsatt behov av annat stöd från kunna fullfölja sin uppgift, något som kommer att bli möjligt efter . Det är uppgift att genom allmänna råd ge kommunerna vägledning i detta sammanhang. Jag kommer noga att följa hur de ändrade bestämmelserna i socialtjänstlagen kommer att påverka familjehemsplacerade barns förhållanden.
frs · GL12130 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag med anledning av uppgifter om problem i försvarsmaktens IT-verksamhet avser att ytterligare agera för att försäkra mig om att Försvarsdepartementet har ett tillfredsställande grepp om de ekonomiska konsekvenser som problemen med och 2000-omställningen medför. Inledningsvis vill jag deklarera att jag liksom hyser bekymmer för dessa omfattande och mycket komplexa teknikutvecklingar och att jag delar uppfattningen om vikten av att ha ett tillfredsställande grepp över situationen. Jag kommer därför att fortsatt agera för att så långt det är möjligt försäkra mig om att Försvarsdepartementet är välinformerat och aktivt i dessa frågor. För att få erforderlig kunskap om de aktuella områdena har redan i Försvarsdepartementet nedlagts ett omfattande arbete med uppdrag, redovisningar och skriftväxlingar. Detta kommer vidare att följas upp med en regelbunden rapporteringsskyldighet för myndigheterna hur åtgärder och kostnader utvecklas inför 2000-omställningen. Vid behov kommer kompletterande föreskrifter att delges myndigheterna. Avseende resursledningssystemet bereds detta ärende för tillfället av efter gjord anskaffningsframställan från Försvarsmakten. I detta läge kan jag inte, som säkert förstår, föregripa beslutsprocessen genom några uttalanden avseende detta system.
frs · GL12131 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser avskriva den kloka tanken att biltrafiken skall täcka sina externa kostnader, dvs. kostnader för miljöskador, trängsel och trafikolyckor. Bakgrunden till frågan är att det enligt medieuppgifter hölls ett möte på den 10november 1997 där det bestämdes att definitivt slopa planerna på bilavgifter i storstäderna. Dessa medieuppgifter är emellertid inte helt rättvisande. Det som avhandlades på mötet var en rapport från som redovisade effekterna av att införa avgifter enbart på de nya vägprojekten och . De analyser som gjort visade att t.o.m. en avgift på skulle ge en mycket kraftig avvisning av trafik från dessa leder till innerstadens gatunät. Detta accepterade inte någon av parterna, varför frågan om denna typ av vägavgifter på de nya länkarna helt kunde avskrivas. Regeringen har i propositionen Långsiktigt hållbara trafiklösningar i och , som ligger på bord, redovisat att regeringen inte anser att det föreslagna vägtullssystemet i , tullar utanför Ringen, skall genomföras. Det föreslagna systemet har påtagliga nackdelar som gör att systemet bör ges en annan utformning. Regeringen aviserar i propositionen också en utredning om miljöstyrande vägavgifter. Direktiven till denna utredning beslutades den 28augusti 1997 och resultatet av utredningen skall redovisas . har i en motion med anledning av regeringens proposition om trafiklösningarna i och uttryckt att det är bra att tidigare beslut om vägtullar upphävs. I motionen har avvisat bilavgifter enligt förslag eftersom detta är en ny pålaga för bilisterna. säger i motionen att man endast kan acceptera att inkomster från biltullar oavkortat går till finansiering av nya vägar och trafikförbättringar. fråga antyder ett annat synsätt på hur ekonomiska styrmedel kan användas i tätortstrafiken än vad tidigare givit uttryck för. Detta är glädjande och ger förutsättningar för fortsatta konstruktiva diskussioner om internalisering av vägtrafikens samhällsekonomiska kostnader. I samband med att regeringens trafikpolitiska proposition presenteras för kommer regeringen att återkomma till bl.a. kostnaderna för vägtrafiken i tätort.
frs · GL12132 · 1997-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig vad regeringen avser att göra för att inte skall bli vanskött. har turismens betydelse för bl.a. regional utveckling och tillväxt uppmärksammats i olika sammanhang. Kanske gäller detta i särskilt hög grad kulturturismen, som till betydande delar omfattar besök vid kulturminnen och kulturmiljöer, som t.ex. . Det är glädjande om alltfler svenska och utländska turister väljer att besöka och uppleva kulturminnen och kulturmiljöer. finns det en stor outnyttjad potential för kulturturismen i form av upplevelsemässigt och innehållsligt goda besöksmål. De problem som Skånberg påtalar torde gälla ett fåtal av landets kulturminnen och kulturmiljöer. Dock ställer en ökande publiktillströmning naturligtvis förnyade krav på en långsiktigt hållbar förvaltning. I det fall denna inte kan upprätthållas riskeras hela miljön och därmed även besöksmålen. Kraven på en långsiktigt hållbar förvaltning av värdefulla kulturmiljöer måste i varje enskilt fall kunna förenas med uppgiften att hålla kulturmiljöerna tillgängliga och inrätta dem som goda besöksmål för allmänheten. Fornminnesområdet och /åtnjuter ett starkt skydd enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Området uppfördes på s.k. världsarvslista enligt konvention om skydd för världens natur- och kulturarv. Det faktum att uppförts på innebär en särskild förpliktelse för att skydda och bevara Birkas kulturvärden, som bedömts vara unika även i ett internationellt perspektiv. Detta ställer stora krav på i första hand som ansvarig fastighetsförvaltande myndighet. torde , genom sin roll som dels central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön, dels ansvarig fastighetsförvaltare, ha utmärkta förutsättningar att klara avvägningarna mellan kravet att säkerställa Birkas kulturvärden och uppgiften att hålla området tillgängligt för så många besökare som möjligt. De kulturminnesvårdande myndigheterna får som bekant vidta de åtgärder som behövs för att skydda och vårda en fast fornlämning, t.ex. i form av tillträdesbegränsningar. Regeringen har i regleringsbrevet för innevarande budgetår gett som ett särskilt verksamhetsmål att utveckla den egna fastighetsförvaltningen så att den kombinerar ett föredömligt bevarande av fastigheterna med publika arrangemang som gör att de kan fungera som goda besöksmål. skall senast den 1mars 1998 till regeringen redovisa och bedöma de insatser som myndigheten har vidtagit i detta avseende.