ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL121051 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att företagen skall kunna skjuta upp betalningen av tullräkningar på samma sätt som gäller i fråga om betalningen av mervärdesskatt. Till skillnad från mervärdesskatt är tull som betalas vid import en av EU:s direkta inkomstkällor, och av den tull som betalas till det svenska tillfaller EU. Tullintäkterna utgör mellan och av EU:s totala inkomster. Bestämmelser om inbetalning av tull, kredittider, anstånd med betalning samt om medlemsstaternas överföring av tullintäkter till EU finns således i EG-förordningar, vilka gäller för hela EU. Utrymmet för nationella regler om utökad kredittid , motsvarande det föreslår, är till följd härav begränsat. Den svenska tullagstiftningen ses över av (dir. 1996:103). I uppdraget ingår bl.a. att överväga om det, inom ramen för vad EG:s författningar ger utrymme för, finns skäl att gå ifrån de nuvarande nationella principerna och bestämmelserna om kredittider vid import samt om de tullar, den mervärdesskatt och de avgifter som uppbär bör samordnas med det nationella systemet med skatteinbetalningar och skattekonton. I samband härmed kommer den fråga som har tagit upp att behandlas. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den30 och jag finner inte anledning att i denna fråga vidta några åtgärder innan resultatet av utredningsarbetet föreligger.
frs · GL121053 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det inom Försvarsdepartementet finns planer på kraftiga neddragningar av beställningar till i och LIAB i . Frågan är ställd mot bakgrund av den rapport redovisade till regeringen den2 . innehåller analyser och en första bedömning om möjligheten att bibehålla kompetens inom vissa områden. analyseras nu rapportens innehåll. En första bedömning av rapporten visade att det fanns anledning att ställa kompletterande och kontrollerande frågor till såväl myndigheterna som till industrin. Detta arbete pågår inom . Inför kontrollstationen skall, enligt regeringsuppdrag beslutat den7 , i samverkan med Försvarsmakten, och till den12 , vidare se över de baskompetenser och teknologisatsningar som bör prioriteras. Vid det senaste totalförsvarsbeslutet angavs en sådan prioritering. Det är nu vid kontrollstationen rimligt att pröva om denna prioritering behöver justeras. Försvarsmakten skall även, i samverkan med , lämna ett underlag till regeringen inför kontrollstationen omfattande en analys av förutsättningarna för den materiella anpassningsförmågan och behovet av inhemsk kompetens och kapacitet för att Försvarsmaktens behov av utveckling, anskaffning och vidmakthållande skall kunna tillgodoses, i såväl nuvarande läge som i en anpassningssituation, genom ett fördjupat utlandssamarbete. Avsikten är alltså att den åberopade rapporten skall beredas med den kommande rapporten och utgöra underlag års kontrollstation. Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen med en redovisning av regeringens bedömning av då tillgängliga resultat. Med hänsyn till sekretessintressena i dessa frågor kommer texten i budgetpropositionen att kompletteras med särskild information i försvarsutskottet. Regeringen har inga planer på att verka för kraftiga neddragningar, utan har tvärtom vidtagit åtgärder för att trygga utvecklingskompetens. Den6 uppdrog regeringen till Försvarsmakten, i det ändrade regleringsbrevet för Försvarsmakten, att säkerställa den inhemska utvecklingskompetensen inom pjäs-, pansarvärns- och ammunitionsområdena . I övrigt önskar jag inte föregripa resultatet av pågående arbete.
frs · GL121054 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat utrikesministern vad hon avser att göra på det internationella planet för att stoppa den legalisering av prostitution som förordar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. hänvisar till slutsatser i en rapport från inom Internationella arbetsorganisationen () med den engelska - The economic bases of prostitution in Southeast . Rapporten redovisar en studie som huvudsakligen baserar sig på ett forskningsprojekt utformat av arbetsbyrån i samarbete med bl.a. ett universitet i och utfört tillsammans med nationella representanter från , , och . I rapporten redovisas bl.a. studier om prostitutionen och sexindustrin i dessa fyra sydostasiatiska länder. Rapportförfattaren drar mot bakgrund av dessa studier vissa slutsatser om den socioekonomiska utvecklingen av sexsektorn samt om behovet för lagstiftare och andra beslutsfattare att inta en bestämd ståndpunkt när det gäller prostitutionen och sexsektorn i övrigt. Vidare redovisas olika överväganden och angreppssätt som kan användas när politik och program skall utformas. Rapportförfattaren sammanfattar sina slutsatser på det sättet att vuxenprostitution och barnprostitution bör betraktas och behandlas på skilda sätt. Rapporten tar bestämd ställning mot barnprostitution som en allvarlig form av kränkning av mänskliga rättigheter. När det gäller vuxenprostitution förs i rapporten endast en diskussion om nödvändigheten att ta ställning till om prostitutionen skall förbjudas, legaliseras och regleras eller avkriminaliseras. I rapporten anges att det faller utanför arbetsbyråns uppgifter att ta ställning till om prostitutionen skall legaliseras. En läsning av rapporten ger således vid handen att det inte alls är så som har utgått från i sin fråga, nämligen att som organisation har tagit ställning för legalisering av prostitutionen. Det framgår dessutom att organisationen över huvud taget inte har tagit ställning till några slutsatser i rapporten. Rapportens huvudsyfte är att skapa ett bättre underlag för olika beslutsfattare. Det är naturligt att i en sådan rapport redovisa olika syn- och angreppssätt. Informationen och slutsatserna om barnprostitution i rapporten är angelägna att beakta i samband med arbetet med den om förbud och avskaffande av de värsta formerna av barnarbete som pågår. När det gäller vuxenprostitution har uppfattningen att även denna skall bekämpas. En ny lag (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster har beslutats av och träder i kraft den1 .
frs · GL121056 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det är EU-praxis som hindrar från att utfärda visum för vicepresident och om jag i så fall är beredd att verka för att denna praxis avskaffas. Bakgrunden till frågan är följande: För sedan fick en förfrågan från ett universitet i om det vore möjligt att sända vicepresident som huvudtalare till en konferens i . På en underhandsförfrågan till UD om möjligheterna för vicepresident att få visum fick ett negativt besked. för liksom omvärlden i övrigt en "ett-Kina-politik", som innebär att vi inte kan upprätthålla diplomatiska förbindelser med både och . har liksom övriga EU-länder diplomatiska förbindelser med . Följden av detta är att inga mellanstatliga förbindelser med kan förekomma. Officiella besök från på högsta nivå är därmed inte möjliga. Även privata besök på den nivån kan få en officiell ram som gör dem mindre lämpliga. Det aktuella besöket bedömdes ha just den karaktären. En restriktiv hållning till besök från på denna nivå är i linje med praxis inom EU-kretsen och gäller för ett stort antal stater därutöver. De korta besök som förekommit av vicepresident i t.ex. och har, enligt vad vi erfarit, varit av transitkaraktär. Restriktionerna för umgänget med är väl kända och allmängiltiga. De hindrar dock inte att kontakter och utbyte utvecklas på en rad områden av ömsesidigt intresse, förutom på handelns område även på akademisk och parlamentarisk nivå samt i form av kulturutbyte och turism m.m. Den praxis som sålunda utvecklats, inom ramen för vår officiella Kinapolitik, visar att breda kontakter och utbyte i substans kan äga rum, till gagn för alla parter.
frs · GL121057 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att ta bort kravet om ett sänkt eleffektuttag i samband med bidragsgivning för kompletterande värmekälla. Bidragen utgör en del av åtgärderna för att minska elanvändningen. I vissa fall förutsätts att fastighetsägaren installerar en kompletterande värmekälla. Först vill jag framhålla det positiva i att så många småhusägare av egen drivkraft har genomfört åtgärder. Uppenbarligen har det för många funnits tillräckliga incitament att genomföra dessa utan statliga stöd. En förutsättning för att nå det långsiktiga målet om ett uthålligt energisystem är att många aktörer själva vidtar åtgärder. De regler som regeringen har satt upp innebär att man för att kunna få bidrag måste uppfylla vissa krav, varav ett är att den som söker bidrag för kompletterande värmekälla säkrar ned. Vid utformningen av reglerna har regeringen strävat efter ett enkelt system. Installation av kompletterande värmekälla garanterar inte i sig en minskad elanvändning totalt sett, men kan i vissa områden vara ett alternativ när andra åtgärder inte är ekonomiskt rimliga.
frs · GL121058 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder så att äldre människor ej skall behöva sälja den egna fastigheten för att få råd att betala serviceboende för make/maka. Enligt socialtjänstlagen 35§ får kommunen ta ut avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. I bestämmelsen anges dock inte vilka beräkningsgrunder eller avgiftssystem som bör användas. Något tak för avgifterna anges heller inte i gällande lagstiftning. Detta innebär att det inte finns några bestämmelser om hur omsorgstagares förmögenhet skall hanteras i avgiftssystemen. Bl.a. utvärderingar av kommunernas tillämpning av lagstiftningen har visat att många kommuner inte tar tillräcklig hänsyn till båda makarnas ekonomiska situation vid avgiftssättningen när den ena personen bor kvar i det tidigare gemensamma hemmet och den andra i särskild boendeform. Av detta skäl har regeringen tagit upp frågan i proposition (1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken vilken riksdagsbehandlades detta år. beslut innebär att det i 35§ socialtjänstlagen införs en bestämmelse som tydliggör kommunernas skyldighet att jämka avgifterna för omsorgstagaren om det behövs för att den make/maka som bor kvar i den tidigare gemensamma bostaden inte skall drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Jag vill också nämna att har beslutat att fr.o.m. den1 ändra reglerna för beräkning av bostadstillägg till pensionärer. Regeländringen innebär att värdet av en privatbostadsfastighet eller en privatbostad inte längre skall beaktas vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer om den utgör permanentbostad för pensionärens make som pensionären har sin bostad i en särskild boendeform. Avslutningsvis vill jag erinra om att avgifterna inom bl.a. det särskilda boendet samt vissa andra avgifter inom vård- och omsorgsområdet utreds inom ramen för en av regeringen tillsatt expertkommitté. Kommittén skall avlämna sitt slutbetänkande detta år. Jag är beredd att föreslå enhetligare och tydligare avgiftsregler om kommittén finner lämpliga lösningar på hur sådana regler kan utformas.
frs · GL121059 · 1997-12-31 00:00:00 — har mot bakgrund av att många arbetar med datorer på sina arbetsplatser frågat om jag avser att vidta några lagstiftningsåtgärder för att skydda den enskildes integritet. Den fråga som tar upp är intressant. Utgångspunkten är naturligtvis att datorer och programvara som arbetsgivaren ställer till sina anställdas förfogande skall användas i tjänsten. På många arbetsplatser förekommer det dock att arbetsgivaren accepterar att de anställda använder datorerna för privata ändamål. Ett skäl till detta kan t.ex. vara att det bidrar till att bygga upp en datorkompetens hos de anställda. I en situation där en arbetsgivare tillåter att utrustning som tillhör arbetsgivaren används för privata ändamål bör det lämpligen tas fram riktlinjer för under vilka förutsättningar detta får ske. Jag har inte för avsikt att föreslå några särskilda lagstiftningsåtgärder inom det område som fråga avser. Det är däremot viktigt att frågor om risker för den personliga integriteten i samband med framväxten av informationssamhället diskuteras.
frs · GL12106 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att de nu levande män som placerades i militära interneringsläger skall ges en viss upprättelse genom att få veta av vem och varför de internerades. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Under förekom att vissa medborgare inkallades till värnpliktstjänstgöring i särskilda arbetskompanier. Frågan om utredningar om omständigheterna kring arbetskompanierna var föremål för regeringens prövning. Den 30maj 1985 avslog regeringen en framställning om en sådan utredning med följande motivering: "Besluten att inrätta särskilda enheter för värnpliktiga som bedömdes kunna skapa oro genom t.ex. agitatorisk verksamhet vid de reguljära förbanden hade sin bakgrund i då rådande uppfattningar om vad som utgjorde hot mot landet. Strävandena att hålla utanför kriget sattes före individens rättssäkerhet på grunder som inte skulle anses godtagbara i dagens samhälle. Den tillgängliga dokumentationen visar också att kommenderingen av värnpliktiga till arbetskompanierna i alltför många fall skedde efter bristfälliga utredningar. Det är emellertid inte meningsfullt att nu granska förhållanden i syfte att få underlag för uttalanden om lämpligheten av vissa åtgärder. Detta gäller särskilt som det måste vara praktiskt omöjligt att efter så pröva om uttagningen av värnpliktiga till arbetskompanierna i det enskilda fallet haft fog för sig utifrån vad som kunde anses rimligt ." Vid /88 avslog ett motionsyrkande av m.fl. (vpk) om upprättelse av de personer som internerades i arbetsläger under (KU 1987/88:10, RD36). Utskottet ansåg att det efter den långa tiden som förflutit inte var meningsfullt att vidta åtgärder för att utreda påtalade förhållanden. Som svar på en liknande fråga i den 14maj 1996 hänvisade dåvarande försvarsministern till regeringens och beslut och förklarade att han inte ansåg att det fanns anledning att göra någon annan bedömning. Som svar på fråga vill jag för egen del säga att jag inte gör någon annan bedömning än den som regeringen och tidigare gjort.
frs · GL121061 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att fårägare skall få samma rätt till ersättning som renägare om hans får rivs av rovdjur. har anvisat som bidrag till förebyggande av skada av vilt och ersättning för sådan skada på andra tamdjur än ren. Det är som fördelar medlen mellan länsstyrelserna. beslutar sedan om ersättning i det enskilda fallet. Eftersom skada av vilt på boskap ofta går att förebygga, t.ex. genom elstängsel, skall i första hand använda pengarna till förebyggande åtgärder. Det går emellertid inte alltid att förebygga skada av vilt. Då står det helt fritt att betala ersättning för får eller annat tamdjur som skadats eller dödats av rovdjur. Fårägare har således möjlighet att få ersättning av om hans djur rivs av rovdjur. Det saknas därför anledning att vidta några åtgärder av det slag efterlyser.
frs · GL121062 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är villig att vidta för att posten även skall ge en acceptabel service åt sina kunder. Statens ansvar på postområdet och postlagen har varit föremål för översyn och propositionen 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet behandlades av . Översynen innebar bl.a. att statens åtagande på postområdet preciserades. Härvid har inte ifrågasatts att äldre och funktionshindrade även fortsättningsvis skall vara garanterade full postservice. Posten har i sina tillståndsvillkor förbundits att upprätthålla den samhällsomfattande posttjänsten. Det innebär i normalfallet att alla, oavsett adressort, skall ha tillgång till en daglig postutdelning. utövar tillsyn över att villkoren uppfylls. Indragningar av utdelningsställen som berör fler än en användare och för vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas, skall godkännas av . Den praktiska utformningen av verksamheten är i princip en sak mellan posten och dess kunder och den utdelningspolicy som beskrivits nedan har tillämpats av posten. Av hävd har posten, med iakttagande av nämnda utdelningspolicy, ansetts kunna bestämma hur privatpersoners postlådor skall placeras i såväl tätort som glesbygd. Servicenivån har ansetts rimlig av såväl kunder som . Staten har därför inte ansett finnas behov att precisera sina krav ytterligare. Huvudregeln för postutdelning här i landet är att utdelningen i tätort sker via stadsbrevbäring medan utdelning på landsbygden sker via lantbrevbäring. Där lantbrevbäring anordnas får flertalet hushåll sin post utdelad i postlådesamlingar i närheten av sin bostad, dvs. avståndet är sällan längre än . Övriga får hämta sin post vid lantbrevbärarens färdväg. Lantbrevbäring till bostadens närhet anordnas när det finns två hushåll per kilometer enkel färdväg och vägarna är framkomliga året runt. Beträffande postservicen i landet fäster staten särskild vikt vid att alla skall ha tillgång till full postservice vilket även omfattar funktionshindrade och äldre. I de fall postens tillämpning av utdelningspolicyn medför att hushåll med äldre, sjuka och handikappade i glesbygd inte är berättigade till postutdelning i bostadens närhet tillhandahålls den ändå genom "utökad service" vilken innebär att lantbrevbäraren gör en avstickare från ordinarie utdelningslinje. Posten får ersättning i särskild ordning av staten för denna utökade service. Förändringar av postens service t.ex. beroende på att antalet hushåll i glesbygd blir färre, drabbar därför inte äldre och handikappade som genom statens åtagande garanteras postservice i anslutning till bostaden.
frs · GL121063 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att möjliggöra högskolestudier för komvuxelever. Vi står här inför en ny situation som har uppkommit tack vare att har gett många fler möjlighet att studera på vuxenutbildning. Därmed ökar också antalet kompletteringar till vårantagning till högskolan. Den kraftigt ökade mängden ansökningar har gjort det svårt för antagningsmyndigheterna att klara urvalet inom den korta tid som står till förfogande. Landets högskolor, som är ansvariga för antagningen, har därför beslutat att tidigarelägga sista datum för komplettering av betyg från den 10december till den 1december. Detta gäller den antagning som görs centralt av Verket för högskoleservice, VHS, på uppdrag av landets högskolor och universitet. Det är naturligtvis inte acceptabelt att de som läser på kommunvuxenutbildning inte skall kunna börja på högskolan på . Jag har därför tagit initiativ till en överläggning med företrädare för högskolorna, kommunala vuxenutbildningen och berörda myndigheter för att finna en lösning på detta problem.
frs · GL121064 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att rätta till en "lucka" i lagstiftningen så att patienterna alltid kan känna trygghet i sin läkarkontakt. Bakgrunden till frågan är följande. En privatpraktiserande läkare har dömts till fängelsestraff för sexualbrott. Tingsrättens dom har överklagats till hovrätten och har därför inte vunnit laga kraft. har gett in en anmälan till och yrkat att läkarens legitimation återkallas. har valt att avvakta hovrättens dom och fortsätter läkaren att vara verksam i sin praktik. antog (se socialutskottets betänkande 1997/98:SoU22 och rskr. 1997/98:290) det förslag till en ny lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område som regeringen presenterade i propositionen 1997/98:109. I propositionen föreslog regeringen bl.a. att skall ges utvidgade möjligheter till interimistisk återkallelse av legitimation. 8§ lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, som träder i kraft den1 , skall en legitimation kunna återkallas för tiden till dess att frågan om återkallelse har prövats slutligt om det finns sannolika skäl för misstanke att den legitimerade har varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket, såvida det är påkallat från allmän synpunkt. Denna bestämmelse skall t.ex. kunna tillämpas i de fall en legitimerad är misstänkt för att ha begått ett grovt brott och det slutliga avgörandet hotar att dra ut som betydande olägenheter kan befaras. Skälet kan exempelvis vara att utgången av en brottmålsprocess avvaktas. Ett interimistiskt beslut skall gälla . Om det finns särskilda skäl får giltighetstiden för beslutet förlängas ytterligare med högst . Mitt svar på fråga är således att en ny bestämmelse om interimistisk återkallelse av legitimation kommer att införas den1 . Den nya bestämmelsen medför att får större möjligheter att ingripa i situationer då patientsäkerheten äventyras.
frs · GL121065 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder inom ramen för regionalpolitiken och näringspolitiken jag är beredd att vidta för att få IT med högre kapacitet till rimliga kostnader även på mindre orter och landsbygd. I det allmänna telenätet har stora utbyggnader skett. av hushåll har tillgång till telefonitjänst och av företagen kan teckna ISDN-abonnemang till enhetstaxa. Det finns dock vissa regionala skillnader avseende mobiltelefontäckning och möjligheter till datakommunikation med högre hastigheter. Regeringen har därför bl.a. ålagt att i samband med sin årsredovisning återrapportera konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegrad för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Därutöver skall styrelsen särskilt redovisa måluppfyllelsen av de regionala och sociala målen i telelagen. har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabb dataöverföring - varav ISDN är en möjlig teknik - till rimliga priser i alla delar av landet. Ingen annan operatör har ambitioner att leverera dessa tjänster i hela landet. Staten, som ägare till bolaget, avser att utveckla bolaget så att det utnyttjar dessa möjligheter och erbjuder tillgång till bredbandsanslutning och annan teknik för högkvalitativ dataöverföring i sådan utsträckning att företag och offentlig sektor, utbildning etc. kan utvecklas spritt i hela landet. som statligt ägt bolag ges goda utvecklingsmöjligheter ökar detta möjligheterna till god service även i glesbygd. Jag kan härutöver nämna att regeringen driver ett särskilt program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt som omfattar . Många av projekten är inriktade på att öka användningen av den moderna informationstekniken särskilt i regionalpolitiskt prioriterade områden. I takt med att användningen ökar så ökar också underlaget för utbyggnad av den tekniska infrastrukturen även på mindre orter vilket i sin tur leder till minskade priser. Svaret på fråga är alltså att regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att fler företag skall få tillgång till modern informationsteknik vilket i sin tur leder till ökat underlag för teknisk infrastruktur och minskade priser. Regeringen är dock medveten om de regionala skillnaderna och har tillsatt en särskild utredare (dir. 1998:61) med uppdrag att redovisa tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalpolitiskt och socialt perspektiv. Utredaren skall bl.a. presentera förslag till hur staten i samverkan med näringsliv och teleoperatörer skall kunna uppnå god regional och social täckning av en avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur.
frs · GL121066 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen kommer att föreslå att studiemedelsanslaget ökas med för att finansiera en ökning av studiebidraget från av studiemedelsbeloppet till på det sätt föreslog. Som tidigare informerats om i budgetpropositionen för avser regeringen att lägga förslag om ett nytt studiestödssystem grundat på utredningens förslag kombinerat med en prövning av bl.a. bidragsandelens storlek. Enligt planerna skall reformen träda 2000. I propositionen kommer regeringen i sedvanlig ordning att redovisa hur reformen skall finansieras.