ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL1272 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen har för avsikt att inrätta permanent ungdomsrepresentation i FN-delegation. Det finns en stark medvetenhet i regeringen om att vi på olika sätt bör medverka till att öka kontakterna mellan och ungdomar. Jag själv och mina medarbetare på ser det som en viktig uppgift att informera om FN:s verksamhet inför olika ungdomsforum. Detta sker också regelbundet. Som ett exempel kan jag nämna att jag själv i övermorgon, på FN-dagen, kommer att framträda vid ett FN-seminarium i anordnat av studentkåren vid . Men vi behöver också stimulera unga människor att arbeta i FN-sammanhang och på olika sätt öka ungdomsrörelsernas kontakter med FN-systemet. Deltagande av folkrörelserepresentanter i svenska FN-delegationen har en lång tradition. Regeringen har valt att låta , som är en paraplyorganisation för alla i detta sammanhang relevanta organisationer, föreslå lämplig organisation och person att ingå i delegationen. Ungdomsrörelserna är alltså liksom andra enskilda organisationer välkomna att söka den plats som står till förfogande. föreligger därutöver särskilda skäl att inbjuda någon speciell organisation om en fråga av intresse för just den organisationen behandlas av generalförsamlingen, exempelvis ungdomsfrågor. inbjöds sålunda en representant för för ungdomsorganisationer (LSU) att delta eftersom tioårsfirandet av det internationella ungdomsåret sammanföll med FN:s eget femtioårsjubileum som ju var särskilt inriktat på ungdomars engagemang för FN. Jag är alltså mycket medveten om önskemålet att inbjuda ungdomsrepresentanter att delta i FN-arbetet. Detta kommer jag ha i åtanke även och jag är öppen för en dialog med ungdomsorganisationerna i frågan.
frs · GL12720 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har med anledning av den pågående kraftiga algblomningen vid och larm från marinbiologer i om en kraftig och giftig algblomning där, frågat mig vad jag avser göra för att snabbt se till att forskarna får möjligheter att följa upp algblomningen vid . Jag delar Per Lagers uppfattning att det är viktigt att vi har en god bild av miljösituationen i liksom i övriga delar av landet. Regeringen har av denna anledning i budgetpropositionen för föreslagit att resurserna för miljöövervakningen förstärks med . Dessutom föreslår regeringen ekonomiska vårproposition en ytterligare förstärkning med och framåt. Miljöövervakningen vid utförs dels genom nationell övervakning som miljöövervakningsnämnden beslutar om, dels genom regional och lokal övervakning. Frågan om den nationella miljöövervakningens omfattning på har tidigare diskuterats i . Det är som avgör hur övervakningen skall utformas i olika delar av landet. För det fall situationer inträffar som motiverar extra insatser är det som har att fördela tillgängliga resurser inom ramen för de medel som regeringen avsatt för den nationella miljöövervakningen. Om situationer skulle inträffa som kräver insatser utöver vad som kan förutses ingå i den nationella miljöövervakningen, åligger det att uppmärksamma regeringen på den nya situationen. har bedömt att utvecklingen av den aktuella algblomningen på bör följas upp. Verket har därför genom beslut uppdragit åt Informationscentralen för /i att se till att blomningen undersöks och samordna undersökningarna.
frs · GL12722 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att stoppa aveln med belgisk blå och vit boskap om utslag blir detsamma som generaladvokaten föreslår. De svenska bestämmelserna förbjuder avel med djur som är bärare av genetiska defekter. Som sådan defekt anges bl.a. muskelhypertrofi dvs. abnormt förstorade muskler. Är djuret inte bärare av en sådan genetisk defekt får djuret användas i avel, oavsett vilken ras djuret tillhör. Det är inte förbjudet att avla med rasen belgisk blå och vit boskap i . Det som är förbjudet är avel med genetiska defekter. Den genetiska defekten muskelhypertrofi kan uppträda spontant i alla nötkreatursraser. Det finns i djurskyddslagen (1988:534) bestämmelser om att djur skall behandlas väl och skyddas från onödigt lidande och sjukdom. Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) är avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren förbjuden. I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:113) anges bl.a. att nötkreatur inte får användas vid avelsarbete om de visat sig vara bärare av letalanlag, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende. Enligt föreskrifter anses anlaget för bl.a. muskelhypertrofi vara en defekt. Syftet med bestämmelserna om avel är att skydda djuren mot onödigt lidande både i samband med förlossningen men även senare i livet. Detta syfte överensstämmer helt med djurskyddslagens intentioner. Generaladvokaten anser, till skillnad från den med hänvisning till praxis, att kraven beträffande avel och härstamning vid handel med sperma av renrasiga nötkreatur är fullständigt harmoniserad på gemenskapsnivå. Detta innebär att om ett djur eller dess sperma har godkänts i en annan medlemsstat får den nationella myndigheten i införsellandet inte göra en egen bedömning att djuret uppvisar en genetisk defekt. Mot bakgrund av att ännu inte har avgjort frågan vill jag inte gå in på vilka alternativ som står till buds i det fall domstolen skulle följa generaladvokatens förslag. Det finns ingen anledning att nu spekulera i domstolens kommande beslut. Med tanke på de uttalanden som gjorts av konsumentorganisationer, producentorganisationer, veterinärer och livsmedelshandeln är min bedömning att oavsett utslag har avel med genetiskt defekta djur ingen framtid i .
frs · GL12724 · 1997-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa den avvecklingsvåg i som inlett. huvudsakliga uppgift är att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. Vidare skall verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. är ett affärsverk, och med detta följer att riksdag och regering uttalar vissa mål både vad beträffar själva verksamheten och även vad beträffar verkets ekonomi. har att självständigt ta ställning till hur de övergripande målen skall uppnås. skall sträva efter att detta sker på ett kostnadseffektivt sätt. Som ett led i detta har regeringen föreslagit och fastställt vissa ekonomiska mål. För att uppfylla de krav som ställts från regering och riksdag har inlett ett arbete med att effektivisera sin verksamhet. Detta har bl.a. resulterat i en omorganisering av vissa tjänster på exempelvis Landsort. Den tekniska utvecklingen medför ju också att förutsättningarna för verkets sätt att utföra verksamheten förändras. Förändras förutsättningarna krävs ofta en översyn av själva organisationen. Detta är inte något unikt för . Jag vill dock poängtera att inte lämnar skärgården. Skärgården kommer även fortsättningsvis att vara en naturlig och viktig plats för verkets verksamhet. Det är också fullt klart, både för mig och för , att de åtgärder som vidtas definitivt inte får innebära att sjösäkerheten åsidosätts.
frs · GL12726 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen har för avsikt att ta några initiativ för att ersätta övergångsregeln med en ny regel som gör det möjligt att beräkna reavinsten för långa fastighetsinnehav på ett ur rättssäkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt. Den övergångsbestämrnelse som avser tillkom i samband med skattereform. Bestämmelsen innebär att vinsten beräknas som om fastigheten sålts och de regler som då gällde tillämpas. Det finns minst tre olika sätt att beräkna vinsten och reglerna är allt annat än enkla. Dessutom skall resultatet korrigeras med hänsyn till förhållanden efter den fingerade försäljningen. Övergångsbestämmelsen gäller försäljningar fram t.o.m. . Syftet med bestämmelsen var att ge vissa fastighetsägare med långa fastighetsinnehav en möjlighet att beräkna reavinsten enligt de äldre - och för dem gynnsammare - reglerna. De nu gällande reglerna för hur reavinsten skall beräknas vid en fastighetsförsäljning är emellertid inte på något satt mer komplicerade än reglerna i övergångsbestämmelsen och det finns enligt min mening ingen anledning att tro att gällande regler skulle leda till rättsosäkerhet eller godtycke på detta område. Jag ser ingen anledning för regeringen att av de skäl åberopat föreslå någon ändring av slutdatum för den aktuella övergångsbestämmelsen.
frs · GL12727 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medborgarna skall slippa betala de av hovrätten förhöjda stämpelskatterna. Bakgrunden till frågan är följande. Efter förslag i proposition 1995/96:222 infördes en tillfällig nedsättning av stämpelskatten vid förvärv av fast egendom och tomträtter. Syftet med den tillfälliga nedsättningen var att omsättningen på fastighetsmarknaden skulle öka. Lagen som infördes med retroaktiv verkan, omfattade förvärv som skedde . Det har tyvärr visat sig att ett antal inskrivningsmyndigheter tolkat lagen felaktigt och beslutat om lägre stämpelskatt även för förvärv som skett före . Kammarkollegiet - vars uppgift bl.a. är att bevaka inskrivningsmyndigheternas skattebeslut - har uppmärksammat felaktigheterna och överklagat till hovrätterna som rättat till besluten. Detta innebär - och det är anledningen till fråga - att vissa fastighetsköpare nu krävs på ytterligare skatt. Det är naturligtvis beklagligt att vissa inskrivningsmyndigheter gjort fel. Det finns emellertid, bl.a. av rättviseskäl, ingen anledning att de aktuella fastighetsköparna skulle betala en lägre stämpelskatt än den beslutat om. Jag kommer inte att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GL12728 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att regeringen skall följa beslut när det gäller statligt stöd till den fullständiga lärarutbildningen vid . beslutade regeringen om ekonomiskt stöd till en påbyggnadsutbildning i Waldorfpedagogik för 100 helårsstudenter vid . Stöd bar givits för vartdera /97 och 1997/98. Medel har reserverats i innevarande budget för . Regeringen avser att återkomma i frågan i budgetpropositionen . Vidare har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till utbildningsplan för grundskollärarutbildning med Waldorfinriktning. Denna har överlämnats till Kommitten om lärarutbildningen (U1997:O7). bar tillkännagivit att bör få tilläggsdirektiv för att finna en lösning för alla lärarkategorier i en Waldorfskola. Ett uppdrag med denna inriktning har lämnats till verket. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Jag har förståelse för att berörda vill ha besked i frågan . måste det ges ett rimligt utrymme för beredning av de förslag till Waldorflärarutbildningar som har önskat. Efter redovisning kommer frågan att beredas skyndsamt. Jag vill också påminna om att i uppdraget till Kommittén om lärarutbildningen ingår bl.a. att behandla frågor om olika pedagogiska profileringar. Det ekonomiska stödet till har varit dimensionerat för ett större antal studenter än vad skolan faktiskt har rekryterat och utbildat. ges därför möjlighet att också utnyttja medlen för att vidta vissa åtgärder avsedda att höja kvaliteten i lärarutbildningen vid skolan.
frs · GL12729 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra de anhörigas situation och förutsättningarna för de psykiskt funktionshindrade att klara ett liv utanför institutionen. för psykiatrireformen 1998 har överlämnats. Av utvärderingar framgår att reformen blev försenad i inledningsskedet, men att det nu bedrivs ett mycket målmedvetet arbete i de flesta kommuner och landsting. Från huvudmännen, olika organisationer och enskilda rapporteras att psykiatrireformen börjar bära frukt och att arbetet fungerar allt bättre. Få kommuner hade tidigare inventerat behovet av insatser och hade därför svårt att planera verksamheten och utveckla innehållet. har av kommunerna genomfört eller håller på att genomföra inventeringar av målgruppen, vilket är en klar förbättring. rapporterar även om de brister och behov som finns. Det gäller inte minst behovet av ett mer flexibelt och individuellt stöd i boendet, stöd till meningsfull sysselsättning och fortsatt utveckling av anhörigstöd. Många aktiviteter pågår dock, bl.a. med stöd av statliga stimulansmedel och med bidrag ur Allmänna arvsfonden. Till t.ex. projekt för anhöriga har stimulansbidrag på avsatts. Ett annat exempel gäller Allmänna arvsfonden som har avsatt sammanlagt för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som förbättrar boendesituationen för personer med psykiska funktionshinder. bereds nu i parallellt med att utvärdering fortsätter. En särskild utvärdering av anhörigstödet kommer att presenteras . börjar man nu på många håll se resultat av det arbete som lagts ned i kommuner, landsting och frivilligorganisationer. Det är nu viktigt att alla berörda nu fortsätter det arbetet. Kommunerna har därvid en viktig uppgift i att fortsätta att uppmärksamma det arbete som utförs av de anhöriga och anhörigorganisationerna. I sammanhanget vill jag nämna att regeringen i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop 1997/98:113) har föreslagit att skall avsättas till anhörigstöd och framåt. Pengarna skall enligt förslaget användas främst till projekt för samverkan mellan kommuner, anhöriga och frivilligorganisationer.
frs · GL1273 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen grundar sitt beslut om sekretessbeläggning av "scientologbibeln" på. Jag vill börja med att säga att jag instämmer helt i vad anför om offentlighetsprincipen som en av grundvalarna för den svenska demokratin och dess betydelse för möjligheterna till insyn i myndigheternas arbete, deras beslutsunderlag etc. Det kan i det sammanhanget påpekas - även om det inte har något att göra med regeringens ställningstagande i den aktuella sekretessfrågan - att scientologmaterialet har lämnats in till för att det skall bli en allmän handling och därigenom tillgängligt för allmänheten enligt den svenska offentlighetsprincipen. Någon myndighetsutövning med anledning av innehållet i handlingen har aldrig varit aktuell i departementet. Dessa förhållanden fråntar naturligtvis inte scientologmaterialet dess karaktär av allmän handling. Som sådan skall den lämnas ut på begäran, om den inte innehåller sekretessbelagda uppgifter. Regeringen har i två beslut den 16oktober vägrat att lämna ut scientologmaterialet. Skälet härför är att uppgifterna i det omfattas av sekretess enligt 2kap. 1§ sekretesslagen (1980:100) (utrikessekretess). Enligt denna bestämmelse gäller sekretess bl.a. för uppgifter som rör medborgare eller juridiska personer i en annan stat, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgifterna röjs. Materialet innehåller uppgifter som rör en amerikansk organisation, . Regeringen gjorde bedömningen att det kunde antas att ett utlämnade av uppgifterna skulle störa mellanfolkliga förbindelser och på annat sätt skada landet eftersom det hävdas att bryter mot sina åtaganden enligt internationella avtal på upphovsrättsområdet genom att tillåta att materialet lämnas ut från svenska myndigheter. Detta har redan medfört en viss störning i de bilaterala förbindelserna mellan och och kan komma att leda till störningar även i andra internationella sammanhang. Det har således inte varit fråga om huruvida den i grundlagsfästa offentlighetsprincipen kan inskränkas genom upphovsrättsliga regler, vilket den givetvis inte kan. Däremot har varje myndighet som tar ställning till om den aktuella handlingen kan lämnas ut att göra en skadeprövning. Frågan gäller således huruvida utlämnande av handlingen stör eller på annat sätt skadar relationer med vår omvärld. I frågor som uppkommer hos statliga myndigheter och som är av betydelse för förhållandet till andra stater eller mellanfolkliga organisationer skall med stöd av 10kap. 8§ regeringsformen utrikesministern underrättas. Syftet med denna underrättelseplikt är att främja en enhetlig och konsekvent utrikespolitik.
frs · GL12730 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat hur jag avser att gå till väga för att se till att EU-reglerna följs i förslaget om skyldighet att vidarebefordra TV-sändningar i kabelnät. Bakgrunden till frågan är att i sitt remissvar på promemorian (Ds 1998:5) Digital marksänd TV - lagändringar har anfört att förslagen i promemorian skulle strida mot bl.a. artikel6 i EG-fördraget. Kabel-TV-företagen har varit skyldiga att vidaresända vissa TV-program ända sedan en permanent kabel-TV-lagstiftning trädde 1986. De nuvarande reglerna i 8kap. radio- och TV-lagen (1996:844) gäller för kabel-TV-nät som når fler än tio bostäder. De innebär i huvudsak att nätinnehavaren skall se till att de boende i de fastigheter som är anslutna till anläggningen kan ta emot sådana TV-sändningar som sker med stöd av tillstånd av regeringen och som är avsedda att tas emot av var och en i området. Sändningarna skall kunna tas emot på ett tillfredsställande sätt och utan kostnad för själva mottagningen. Motivet för bestämmelsen om sändningsplikt är att de som är anslutna till ett kabel-TV-nät oftast har en svag ställning i förhållande till kabelföretaget. Genom lagstiftningen säkerställs att de får tillgång till i huvudsak samma programutbud som de skulle ha haft om de inte hade bott i en kabelansluten fastighet, dvs. de marksända TV-kanalerna SVT1, SVT2 och TV4, utan särskild kostnad. Utan en lagändring skulle alla TV-kanaler som sänds digitalt i marknätet också ingå i det obligatoriska kabel-TV-utbudet. I promemorian föreslogs att kabel-TV-företagens vidaresändningsskyldighet skulle begränsas. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till ändringar i radio- och TV-lagen. Enligt lagrådsremissen kommer kabel-TV-företagens skyldigheter att omfatta dels de nuvarande marksända programmen, dels ytterligare ett digitalt utsänt program från ett företag som finansieras med TV-avgiftsmedel. Det är ett mindre antal program än som föreslogs i den remitterade promemorian. Det saknas anledning att anta att förslaget i lagrådsremissen skulle stå i strid med några EG-regler.
frs · GL12731 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att gå föräldrar och kommuner till mötes när det gäller rätten att på försök utforma kommunala vårdnadsbidrag för barn mellan ett och . En av partikamrater ställde samma fråga till mig . Jag har inte ändrat uppfattning i frågan. Som jag har förstått det vill både återinföra ett statligt finansierat vårdnadsbidrag och dessutom ge kommunerna möjlighet att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag av dansk modell. Jag har däremot inte helt fått klart för mig om vill införa de två systemen parallellt och i så fall om en förälder skall få ersättning från båda systemen . Oberoende av vilken konstruktion ett tänkt vårdnadsbidrag skulle ha är min uppfattning densamma. Jag vill påminna om att frågan om huruvida kommunala vårdnadsbidrag är förenliga med den kommunala kompetensen har prövats vid flera olika tillfällen genom kommunalbesvär, varvid domstolarna ansett att detta inte är fallet. Regeringsrätten har ansett att en kommun inte får lämna understöd till enskilda personer i form av t.ex. vårdnadsbidrag eller barnbidrag utan stöd i speciallagstiftning. Jag har inte för avsikt att vidta någon åtgärd som gör detta möjligt. Senast avvisade också motioner med förslag om ändringar i lagstiftningen som skulle möjliggöra införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag.
frs · GL12732 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att verka för att någon regel som tvingar bankerna att redovisa det samlade avgiftsuttaget för varje kund införs. har därvid bl.a hänvisat till ett förslag om att fondbolag skall informera varje andelsägare i en värdepappersfond om de totala kostnader som belastat fonden under det föregående året och som hänför sig till andelsinnehavet. Jag vill först erinra om att ett avgörande skäl för att tvinga fondbolagen att lämna information är att fondspararna själva inte kan få fram hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastar deras innehav i fonden. Bankerna har infört avgifter för en rad olika tjänster som tidigare bekostades inom ränteuttaget, vilket också har påpekat. I och med denna förändring torde det ha blivit lättare för bankkunderna att se vad olika tjänster kostar. Därmed har den enskilde bankkunden möjlighet att själv ta ställning till om han skall köpa den tjänsten eller inte. För bankkundernas del är det därför inte fråga om en total brist på information utan snarare en svårighet att sammanställa och jämföra olika alternativ. Jag ser inget behov av att föreslå en likartad bestämmelse som tvingar bankerna att redovisa varje bankkunds samlade årliga avgiftsuttag. Jag skulle däremot välkomna om någon lämplig organisation, t.ex. Stiftelsen som har till uppgift att informera, vägleda och hjälpa konsumenter, tar initiativ till att göra en marknadsöversikt avseende bankernas avgifter.
frs · GL12733 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om hon avser att verka för att bidraget till utbyggnad av mindre vattenkraftverk inte skall gälla exploateringar av orörda vattendrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. fråga avser det bidrag till investeringar i småskalig vattenkraft, som ingår i det energipolitiska program som beslutade om (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Regeringen redovisade i proposition 1996/97:84 sin bedömning att investeringarna i huvudsak torde komma att gälla redan befintliga anläggningar och utnyttjandet av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Vid sin behandling av frågan anförde näringsutskottet (bet. 1996/97:NU12) att det inte behöver befaras att bidraget till investeringar i småskalig vattenkraft skall leda till att projekt med oacceptabel miljöpåverkan kommer till stånd. Utskottet underströk dock att det finns anledning att noga följa utvecklingen på området. Jag kan således försäkra om att det helt saknas grund för eventuella farhågor om att investeringsstödet i stor utsträckning kommer att ges till utbyggnad av orörda vattendrag. Regeringen avser att informera om de resultat som har uppnåtts genom det energipolitiska programmet. En första redovisning kommer att göras i budgetpropositionen för .