ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12285 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat inrikesminister om han avser att ta några initiativ till lagändringar så att inga oklarheter skall råda om att ordningslagen tillåter kommuner att införa begränsningar mot smällare/raketer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Enligt ordningslagen (1993:1617) får pyrotekniska varor inte användas utan tillstånd av polismyndigheten om användningen med hänsyn till tidpunkten, platsens belägenhet och övriga omständigheter innebär risk för skada på eller någon beaktansvärd olägenhet för person eller egendom. Regeringen har med stöd av ordningslagen bemyndigat kommunerna att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att förhindra att människors hälsa eller egendom skadas till följd av användningen av pyrotekniska varor. En kommun kan således i lokala föreskrifter införa krav på tillstånd för eller förbud mot användning av smällare och raketer inom ett visst begränsat område eller beträffande varor av visst slag. En lokal föreskrift får dock inte lägga onödigt tvång på allmänheten eller annars göra obefogade inskränkningar i den enskildes frihet. Om rättstillämpningen visar att det inte är möjligt att på lokal nivå ordna en tillfredsställande reglering av användningen av smällare och fyrverkerier måste lagstiftningen ändras. Frågan är emellertid inte okomplicerad och den berör flera departement. En arbetsgrupp inom har därför bildats för att se över frågan. Det är ännu för tidigt att säga vad det arbetet kommer att resultera i.
frs · GL12286 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för ett europeiskt rättsligt område med samma straffrättsliga regler i alla EU:s medlemsländer. Strafflagstiftningen hör till varje stats kärnområde och anses traditionellt vara en i huvudsak nationell angelägenhet. Även om straffrätten i medlemsstaterna företer påfallande likheter i många avseenden, finns det också olikheter som kan härledas till historiska och kulturella skillnader. Olika förutsättningar i länderna har skapat olika behov av kriminalisering. Den ökade internationaliseringen har emellertid lett till ett ökat behov av internationellt samarbete mot brott. På vissa områden kan harmonisering av straffrätten fylla en funktion, t.ex. genom att garantera att det inte skapas "fristater" för vissa typer av brottslighet. Som exempel på områden där det är viktigt att länderna har en gemensam miniminivå i sin strafflagstiftning kan nämnas bedrägerier som riktar sig mot EG:s finansiella intressen och terrorism. Harmonisering av straffrätten kan dock inte generellt anses vara något verksamt medel för att bekämpa brott och kan heller inte vara något mål i sig. En harmonisering av straffrätten kan också medföra att länder oönskat får ge upp viktiga traditioner och principer. För del är det av stor vikt att slå vakt om exempelvis vår humanitära inriktning av påföljdssystemet samt vår restriktiva narkotikapolitik. kommer således inte att verka för harmonisering av straffrätten, utöver de behov som framför allt gränsöverskridande internationell brottslighet kan föranleda. Detta är också inriktningen av Amsterdamfördraget. Ansträngningarna bör i stället koncentreras på att effektivisera samarbete mellan länderna i brottsundersökningar och rättegångar. Ett sådant arbete pågår inom EU:s s.k. tredje pelare. Det måste gå fort och lätt att få hjälp med sådant som vittnesförhör, husrannsakan och förverkande. För detta krävs inte att lagstiftningarna är harmoniserade. Däremot krävs att vi har förtroende för varandras rättsordningar.
frs · GL12287 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat på vilka grunder regeringen avser att fördela medel för hivpreventivt arbete för den del som förts över till anslagsposten för kommunerna. har på grundval av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) beslutat att av bidraget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (utg. omr. 25, anslag A2) avsätts för förebyggande hiv/aidsverksamhet. Bidraget skall ges till de kommuner och landsting som tidigare fått del av det s.k. extra bidraget. Regeringen har beslutat att fördelningen skall ske utifrån antalet hivsmittade personer per 100000 invånare i regionen. Fördelningen utifrån denna grund innebär vissa omfördelningar mellan storstadsregionerna, vilket beror på att det s.k. extra bidraget tidigare fördelades efter ett ansökningsförfarande, medan man nu utgår ifrån antalet smittade personer.
frs · GL12289 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka tillfällen jag eller något annat statsråd utnyttjat för att kritisk ta upp den ryska religionslagen med ryska företrädare sedan lagen antogs. Antagandet av den ryska lagen "Om samvetsfrihet och religiösa sammanslutningar" föregicks av att en tidigare version av lagen antogs av det ryska parlamentet . Detta lagförslag, vilket av många bedömdes som diskriminerande mot de "icke-traditionella" trossamfund som vunnit anslutning i det ryska samhället, utsattes för hård kritik av det internationella samfundet, däribland av EU, som tog upp frågan med ryska företrädare. Den internationella kritiken gällde framför allt hur lagen stod i överensstämmelse med förpliktelse enligt internationella konventioner om mänskliga rättigheter som reglerar bl.a. religionsfrihet, föreningsfrihet och icke-diskriminering. deltog aktivt i utformandet av EU:s linje. tog även upp frågan vid bilaterala överläggningar med på politisk nivå. Det var därför glädjande att president beslöt att inte godkänna lagen genom att vägra skriva under denna. Det omarbetade förslag till lag "Om samvetsfrihet och religiösa sammanslutningar" som president presenterade den 5september uppgavs grunda sig på en kompromiss som nåtts vid överläggningar med presidentens råd för kontakter med religiösa sammanslutningar. Det nya lagförslaget antogs av och och undertecknades av presidenten den 26september 1997. Det hade genomgått vissa förändringar i jämförelse med den version som presidenten avvisat , som ett flertal av de kärnbestämmelser som tidigare kritiserats, nämligen den åtskillnad som görs mellan olika typer av religiösa sammanslutningar, kvarstod som intakta. Den uppfattning är att det nu framför allt gäller att följa lagens tillämpning, i synnerhet som många formuleringar i lagen är vaga, och att fortsatta kontakter med i frågan bör ta sin utgångspunkt i tillämpningen i konkreta fall. Mot bakgrund av den korta tid som förflutit sedan lagen antogs, och då det, såvitt bekant, ännu inte föreligger några konkreta exempel på lagens tillämpning, är det ännu för tidigt att bedöma hur lagen kommer att tillämpas. följer noga, såväl bilateralt som inom ramen för EU-samarbetet, utvecklingen vad gäller tillämpningen av den nya lagen och kommer att agera om det visar sig att tillämpningen av den strider mot internationella normer inom området mänskliga rättigheter, i synnerhet dem som gäller religions-, föreningsfrihet och icke-diskriminering, vilka åtagit sig att följa.
frs · GL1229 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen avser att efterkomma uttalande om sammanslagningen av de båda statliga bolagen och AB Tipstjänst i den del som avser verksamhetens omfattning i . I propositionen 1995/96:169 Sammanslagning av och AB Tipstjänst sägs följande avseende det nya bolagets lokalisering. Det nya bolagets styrelse skall ha sitt säte i , där är lokaliserat. Regeringen förutsätter att en stor del av det sammanslagna bolagets totala verksamhet även bedrivs från och avser att försäkra sig om att sysselsättningen på inte tillåts hotas av sammanslagningen. Det ankommer på styrelsen i det nybildade moderbolaget att fatta detaljerade beslut om förläggning av olika verksamheter, ange tidtabell för genomförandet och ansvara för bolagets organisation i övrigt. Med anledning av propositionen uttalar finansutskottet följande i betänkande 1995/96:FiU14. En inriktning bör vara att huvudkontoret med dess funktioner för den samlade verksamheten lokaliseras till . Det är också av stor vikt att en betydande del av den totala verksamheten i övrigt skall bedrivas från så att sysselsättningen på bevaras och förstärks vid en sammanslagning. Även i fortsättningen bör verksamhet bedrivas i , där styrelsen för Tipstjänst nu har sitt säte och där bolagets huvudkontor är beläget. Utskottet anser det naturligt att det på båda orterna kommer att finnas högkvalificerade arbetsuppgifter. framhåller därefter att vad som anförts inte får leda till att redan gjorda investeringar inte kan utnyttjas på ett godtagbart sätt. För såväl föreningslivet som statens finanser är det av stor vikt att den framtida verksamheten bedrivs på ett effektivt sätt. I betänkandet sägs vidare att utskottet utgår från att regeringen noggrant följer att det nya bolaget utvecklas i enlighet med den huvudinriktning som utskottet har angivit. för en systematisk dialog i viktiga frågor med företrädare för de bolag som sorterar under departementet, däribland AB , som det sammanslagna och Tipstjänst numera heter. Tjänstemän och politiskt ansvariga på har intensifierat diskussionen om målen med, och inriktningen av, Svenska Spels verksamhet. En viktig del i dessa diskussioner har varit de uttalanden som regering och riksdag gjort avseende spelbolaget. Vi kommer också fortsättningsvis att ha en kontinuerlig dialog med Svenska Spels företrädare och noga följa hur bolaget efterlever de mål som regering och riksdag ställt upp. Jag vill slutligen nämna att ledningen för beslutat att bolagets huvudkontor skall vara beläget i . Detta innebär att bolagets nytillträdda vd, , har valt att förlägga huvuddelen av sitt arbete till , där också avdelningscheferna för ekonomi-, administrations- och utvecklingsavdelningarna finns. är för övrigt organiserat så att dess olika avdelningar har medarbetare både i och .
frs · GL12290 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få och EU att uppmärksamma och protestera mot agerande vad avser behandlingen av den assyriska/syrianska minoriteten i sydöstra . Hon tar i detta sammanhang upp situationen för den syrisk-ortodoxa kyrkan i . Jag besvarade en liknande fråga från den 16december 1997 och konstaterade då att års Europarådskonvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna har bl.a. åtagit sig att garantera religionsfrihet. Enligt konventionen skall denna innefatta möjligheter för varje person att ensam eller i gemenskap med andra utöva sin religion genom gudstjänst, undervisning m.m. Detta gäller även den syrisk-ortodoxa kyrkans rätt att verka i . Ambassaden i följer noga utvecklingen i den fråga som tar upp och var i kontakt med Zahfaran-klostret i . Klostret har inte stängts, men däremot pågår en brevväxling mellan Zahfaran-klostret och guvernören i varvid kritik har framförts från turkiska myndigheter mot klostrets verksamhet. Jag utgår från att de turkiska myndigheterna inte skall motsätta sig att klostret fortsatt får bedriva sin verksamhet i enlighet med religionsfrihetens grundprinciper.
frs · GL12292 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att på försök inrätta nattöppna jourdomstolar, exempelvis för ungdomsbrott och rattfylleri. Frågan om att inrätta jourdomstolar är inte ny. Den behandlades senast i samband med att den s.k. ungdomsmålsreformen genomfördes (prop. 1994/95:12, bet. 1994/95:JuU1, rskr. 1994/95:39). I det lagstiftningsärendet (prop. s.35) togs ställning till att jourdomstolar inte skulle inrättas för handläggning av mål med unga lagöverträdare. I samma syfte infördes i stället regler som avsåg att öka snabbheten i förfarandet, men också att göra förfarandet hos polis, åklagare och i domstol bättre anpassat till de krav som ställs när de misstänkta är ungdomar. I propositionen redovisas ett antal starka skäl mot ett system med jourdomstolar. Det skulle bl.a. innebära praktiska problem att genomföra vittnes- och målsägandeförhör . Vidare skulle säkerligen många av de misstänkta och andra som skall höras vara påverkade av alkohol eller narkotika. Andra svårigheter uppkommer när det gäller att snabbt få fram den personutredning som kan behövas för att avgöra påföljdsfrågan. Brottsoffrens möjligheter att få sina skadeståndsanspråk behandlade i samband med brottmålet minskar också, vilket är en allvarlig olägenhet. De mål som skulle återstå till behandling i omedelbar eller nära anslutning till brottstillfället sedan de nu nämnda faktorerna beaktats är inte många. De är sannolikt också sådana att de till stor del kan beivras med strafföreläggande. Ett system som föreskrev en mycket snabb handläggning av vissa brott vid nattöppna jourdomstolar skulle också innebära att brotten blev sämre utredda och att de misstänkta inte gavs möjlighet att förbereda sitt försvar. Starka rättssäkerhetsskäl talar därmed mot en sådan ordning. Sådan kritik har för övrigt också framförts mot systemet i . De skäl som talar mot en ordning med jourdomstolar för unga lagöverträdare gör sig i lika hög grad gällande i fråga om brott av vuxna personer. De problem som kan finnas med långa handläggningstider för brottmål - problem som i första hand inte finns i domstolarna - bör därför i stället lösas inom ramen för det ordinarie förfarandet. När det gäller unga lagöverträdare har vi en lagstiftning som syftar till att hålla tiden mellan brottet och reaktionen så kort som möjligt. De regler som infördes kommer att utvärderas bl.a. för att vi skall se vilka effekter reformen har fått när det gäller effektiviteten. För andra typer av mål arbetar vi kontinuerlig med att komma till rätta med långa handläggningstider. Som exempel kan nämnas arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen samt de översyner som görs och har gjorts av av effektiviteten inom rättsväsendet. Rent konkret innebär detta bl.a. att vi utvecklar arbetsmetoderna vid rättsväsendets olika myndigheter och, när det är möjligt, förenklar de bestämmelser som styr förfarandet där. Jag har inte för avsikt att ta initiativ till någon försöksverksamhet med nattöppna jourdomstolar.
frs · GL12293 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser agera för kosovoalbanerna och det strukturella våld de utsätts för. Jag delar helt syn att utvecklingen i fortsatt kräver stor uppmärksamhet. Situationen i Kosovo har försämrats . Myndigheternas tillslag mot fredliga demonstrationer bl.a. i den 1oktober visade att de överreagerar kraftigt på ett helt oacceptabelt sätt. Motreaktioner genom våldsamma attentat är likaledes helt oacceptabla men visar hur långt frustrationen har nått på vissa håll. Brott mot de mänskliga rättigheterna genom ingrepp mot individer, sammanslutningar och medier är oacceptabla. Våldshandlingar från den albanska sidan är inte heller försvarbart. Terrorism måste fördömas konsekvent. Den sida som representerar myndigheterna har dock ett maktövertag, och särskilt ansvar för att inleda en konstruktiv dialog. Detta är också vad det internationella samfundet samfällt säger till parterna. Vi kan inte ta ansvar för hur lösningen skall se ut. Vad vi talar om är en konstitutionell, politisk lösning inom ramen för internationellt erkända gränser. Dessa saker betonades även kraftfullt av statsrådet i samband med undertecknandet av avtalet den 16januari 1998 med om återtagande av dess egna medborgare, dvs. asylsökande kosovoalbaner, som av fått avslag på sina ansökningar. Därvid underströk regeringen också vikten av att de jugoslaviska myndigheterna slår in på en väg mot europeisk gemenskap och tar initiativet till en seriös dialog med det kosovoalbanska ledarskapet. En internationell samsyn i denna fråga är nödvändig för att nå fram med budskapet. har också EU, efter en aktiv insats bl.a. från , starkt markerat sin oro hos jugoslaviska myndigheter varvid vikten att myndigheterna avhåller sig från våld understrukits. En gemensam policy avseende har beslutats. Av denna framgår att EU-länderna står till förfogande med olika medel när parterna har gjort vissa framsteg i dialogen. Myndigheterna har avsagt sig all internationell inblandning. Fredsimplementeringsmötet, PIC, i , vars kärna är fredsprocessen i , klargjorde dock i mycket tydliga ordalag att frågan om Kosovo har internationella följdverkningar och att status quo inte längre accepteras. Som bekant valde den jugoslaviska delegationen att i protest lämna mötet. I övertygelsen om att det på båda sidor fortfarande finns sansade och realistiska personer och makthavare tror jag att den jugoslaviska ledningen tagit till sig budskapet. Efter att de många valomgångarna nu har avslutats hoppas jag att en politisk process snart kan inledas. Om en internationell medverkan blir aktuell eller inte beror på parternas inställning. Avslutningsvis vill jag säga att vår ambassad i ofta och regelbundet för att följa utvecklingen besöker och Kosovoområdet.
frs · GL12294 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser markera att inte följer de svenska principerna för bistånd. har frågat utrikesministern vad hon avser göra för att stödja demokratiutvecklingen i . Frågan har överlämnats till mig. I våra bilaterala kontakter med betonar regeringen kontinuerligt vikten av demokrati, god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det är djupt beklagligt att utvecklingen av allt att döma går i en annan riktning. Regeringen har därför beslutat att tills vidare inte ingå något nytt långsiktigt samarbetsavtal med . Det tidigare avtalet har i stället förlängts med endast och löper ut . kommer förutsättningarna för ett fortsatt utvecklingssamarbete med noggrant att prövas. har det svenska stödet alltmer inriktats på insatser som främjar en demokratisk utveckling. Sedan den omstridda valprocessen 1996 har delar av det svenska biståndet (betalningsbalansstödet) varit suspenderat. Landramen har minskats . Grunden för en demokratisk utveckling i måste läggas genom en fungerande dialog mellan regering och opposition. har stött de ansträngningar som har gjorts för att få till stånd en nationell dialog, bl.a. via International . Inom EU diskuteras utvecklingen i kontinuerligt, vilket utmynnat i flera uttalanden och demarcher till den zambiska regeringen. Vidare har regionala ansträngningar gjorts att få regering och opposition att närma sig varandra. Det stämmer således inte att inte uttalat någon kritik med anledning av utvecklingen i . Vi har utnyttjat varje tillfälle att till den zambiska regeringen och dess representanter framföra våra ståndpunkter och söka påverka utvecklingen i en positiv riktning. Vi kommer fortsatt att föra en kritisk dialog med och fortsätta ge det svenska stödet en inriktning som främjar en demokratisk utveckling i landet. Vidare kommer vi, liksom , att agera inom ramen för de multilaterala organen och inom EU. Huvudansvaret för utvecklingen i landet ligger dock hos zambierna själva. Den zambiska regeringen måste visa sina avsikter att fortsätta demokratiseringsprocessen för att samarbetet med omvärlden, inklusive , skall kunna fortsätta i nuvarande former. Utvecklingen kommer att bli avgörande för våra ställningstaganden.
frs · GL12296 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder som innebär att kan erhålla statligt stöd. Jag instämmer i uppfattning att kan få stor kulturell och internationell betydelse och jag delar den positiva syn på förverkligandet av detta projekt som kulturutskottet redovisar bl.a. i betänkande 1997/98:KrU1. konstaterar vid behandlingen av motionsyrkandena angående Projektet akvarellmuseum att de regler som riksdag och regering lagt fast för olika bidragsformer måste följas. Det ankommer alltså i första hand på berörda myndigheter att ta ställning till vilket statligt stöd som kan komma i fråga. Ett förverkligande av förutsätter en ordnad finansiering av såväl investeringskostnader som framtida driftkostnader. Det övergripande ansvaret för denna finansiering är regionalt/kommunalt. Enligt uppgift kommer den sammanlagda byggnadskostnaden att uppgå till . Av denna summa återstår att finansiera. Kontakter pågår mellan Stiftelsen och olika myndigheter och organisationer för att ordna resterande finansiering av byggkostnaderna. Jag har erfarit att möjligheterna till ett positivt resultat av dessa kontakter kan bedömas som goda. Även vad gäller täckande av driftkostnaderna pågår kontakter mellan och olika tänkbara bidragsgivare. De statliga medel som finns till drift av regionala museer disponeras av som kan medge att s.k. stödenheter i viss utsträckning fördelas vidare från det bidragsmottagande till annat museum inom regionen. Det ankommer i första hand på berörda museers huvudmän att ta initiativ till en sådan vidarefördelning. Sammanfattningsvis anser jag att är ett angeläget och väl planerat projekt och jag kommer att hålla mig underrättad om vilka myndighetsbeslut som kommer att tas för finansiering av återstående kostnader för investering och drift.
frs · GL12298 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om han avser att framtvinga en stängning av den första reaktorn i oavsett om den juridiska processen då är slutförd. Jag skall besvara frågan. beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Riktlinjerna innebär, när det gäller kärnkraften, bl.a. att de två reaktorerna i skall ställas av. Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig. Förhandlingar skall inledas med ägaren av om att stänga en reaktor före och en andra reaktor före . antog regeringens förslag till lag om kärnkraftens avveckling (prop. 1996/97:176, bet. 1997/98:NU5, rskr. 1997/98:132, SFS 1997:1320). Enligt lagen får regeringen besluta att rätten att med stöd av tillstånd av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet driva en kärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla . Ett beslut om upphörande av rätten till reaktordrift ger enligt 5§ lagen rätt till ersättning av staten för förlusten. Lagen trädde i kraft den 1januari 1998. I enlighet med de av beslutade riktlinjerna för energipolitiken förbereds inom ett beslut enligt lagen om kärnkraftens avveckling, som innebär att rätten att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla . Den ersättning för förlusten som beslutet ger rätt till bestäms huvudsakligen enligt expropriationsrättsliga principer och i den ordning som expropriationslagen anger. Detta innebär bl.a. att lagstiftningen inom området, i enlighet med svensk rättspraxis, medger att reaktorn kan komma att ställas av innan ersättningsfrågan är reglerad. En särskild omständighet i sammanhanget är att regeringens beslut på ansökan av tillståndshavaren kan bli föremål för rättsprövning enligt lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Regeringsrätten skall härvid pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel. Ett förvaltningsbeslut skall enligt den nämnda lagen gälla trots att rättsprövning kan ske. Regeringsrätten får dock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla.