frs · GL12608 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt har agerat för att få den lettiska regeringen att upphöra med den praxis som innebär att en persons religionstillhörighet anges i de lettiska passen. Sedan återupprättade sin självständighet 1991 efter ett halvt sekel som del av har grundläggande lagstiftning antagits eller reviderats i enlighet med den västerländska rättsstatens normer och krav. Ansträngningarna härvidlag har varit särskilt inriktade på att uppfylla de normer som gäller för EU-medlemskap. Även om framstegen i arbetet med att anpassa lagstiftning och administrativ praxis till europeisk nivå har varit stora, återstår ännu mycket att göra. Det är många problem som måste lösa innan kraven för EU-medlemskap är uppfyllda. I vissa fall handlar det om att anpassa existerande administrativa strukturer efter europeisk praxis. I andra fall gäller det att etablera helt nya strukturer. Den stora andelen icke-medborgare i är huvudsakligen ett resultat av folkomflyttningarna . Som kommande EU-medlem är det av värde för , (liksom även för ), att hela befolkningen är väl integrerad i samhället. Den europeiska kommissionen konstaterade i sitt yttrande över medlemskapsansökan, att integrationstakten av landets icke-medborgare bör accelereras. Den har ingen avvikande mening härvidlag. Såväl EU som har också kontinuerligt lämnat stöd till integrationsprocessen, bl.a. genom att förbättra möjligheterna för landets icke-medborgare att lära sig landets språk. Att frågan om integrationsprocessen är av vikt understryks kontinuerligt i bilaterala kontakter med företrädare för . Även om processen gör framsteg kan mer göras. har själv bidragit till processen bl.a. genom att förenkla procedurerna för beviljandet av medborgarskap. , bör understrykas, är frågan om medborgarskap också en fråga om personligt val. Ingen bör påtvingas ett medborgarskap mot sin vilja. Frågan om att påskynda denna process är också en fråga om att förse icke-medborgarna själva med motiv att ansöka. () spelar en viktig roll genom att bidra till att identifiera problem som är relaterade till minoritetsfrågorna och integrationsprocessen i och föreslå lämpliga lösningar. Organisationen granskar minoritetsfrågorna såväl på ett övergripande plan som avseende administrativ praxis. I fråga om nationalitetshängivelse i pass har högkommissarie för nationella minoriteter specifikt rekommenderat att göra denna uppgift frivillig. har konsekvent i olika sammanhang stött arbete i och framfört, att denna organisations förslag och rekommendationer på minoritetsområdet bör genomföras. i , liksom i hela f.d. , användes bl.a. begreppet "nationalitet" för att ytterligare precisera en persons identitet i samband med att pass utfärdades (personnummer används inte). Således angavs i passen om en person var exempelvis "ryss", "est", "lett" eller "ukrainare". Även beteckningen "svensk" förekom. En person kunde också anges som "jude". När efter den återupprättade självständigheten utformade nya pass för landets medborgare och icke-medborgare, kom man i detta avseende att förfara på samma sätt som i fråga om de gamla sovjetiska passen. Denna praxis lever alltså kvar sedan den sovjetiska tiden och har övertagits av det självständiga . Det förfarandet kan förvisso ge upphov till stötande associationer och torde sakna motsvarighet i internationell praxis. Det är min förhoppning att man på lettisk sida harmoniserar utformningen av passhandlingar i linje med vad som är gängse i det övriga .