ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12419 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att tillämpningen av Statens kulturråds regler för stöd till kulturtidskrifter ses över. Bakgrunden är att tidskriften nekats stöd trots flera ansökningar. Det statliga stödet till kulturtidskrifter uppgår till . Enligt gällande stödordning (SFS 1993:567) får stöd lämnas som produktionsstöd och utvecklingsstöd för att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. För produktionsstödet gäller vidare bl.a. att tidskriften skall ges ut med mer än ett nummer och med högst ett nummer . Det är som beslutar om stöd till enskilda tidskrifter inom ramarna för tillgängliga medel och gällande stödordning. inkommer till ca 300 ansökningar om stöd. bidragsgivning är därför ofta en grannlaga uppgift. Jag vet att den allmänna situationen för kulturtidskrifterna i landet är mycket svår. Mot den bakgrunden tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften, och för att lämna förslag till framtida statliga insatser på området. Utredaren lämnade betänkandet Boken i tiden (SOU 1997:141). Betänkandet har remissbehandlats och en proposition beräknas kunna lämnas till .
frs · GL1242 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra om en utredning av visar att konkurrenskraften påverkas negativt av att de är en myndighet i stället för ett aktiebolag. beslöt att upphäva sitt tidigare beslut att bolagisera . beslutade regeringen om riktlinjer för fortsatta produktionsverksamhet. Utgångspunkten är att verksamheten skall bedrivas i former som är konkurrensneutrala och utifrån strikt företagsekonomisk grund samt med en redovisning som ansluter till branschpraxis. Så långt det är möjligt med hänsyn till myndighetsstrukturen skall konkurrensen med övriga aktörer på marknaden ske på lika villkor. Takten för konkurrensutsättningen av verksamheten har anpassats till de övergripande kraven på verket samt till hur beställarkompetensen har utvecklats inom . räknar med att konkurrensutsättningen kommer att uppgå till och att hela verksamheten skall vara konkurrensutsatt omkring . har för regeringen löpande redovisat resultatet av den bedrivna verksamheten samt redogjort för de åtgärder som vidtagits för att stärka enhetens konkurrenskraft och förbättra lönsamheten. pågår ett antal utredningar som berör . Först när dessa har avslutats kan regeringen ta ställning till frågan om hur produktionsverksamhet fortsättningsvis skall organiseras och bedrivas.
frs · GL12422 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder i syfte att lösa de problem som uppstår i samband med att skadestånd till brottsoffer betraktas som inkomst vid prövning av rätten till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Frågan berör den grundläggande utformningen av socialtjänstlagen och socialbidraget. Tanken bakom socialbidragssystemet är att det skall ses som en sista utväg för enskilda eller familjer som av olika skäl inte kan försörja sig på annat sätt eller då inkomsten inte räcker till. Detta innebär att man i första hand måste tillgodose sitt behov med sina egna inkomster eller realiserbara tillgångar. I princip gäller det alla slags inkomster och tillgångar såsom banktillgodohavande, fastigheter eller bil. Jag har stor förståelse för det problem som enligt kan uppstå när en person som fått skadestånd för att ha varit utsatt för brott måste söka socialbidrag till sitt uppehälle. Det är dock viktigt att komma ihåg att socialbidraget alltid skall föregås av en individuell prövning. kan därför göra avsteg från grundprincipen att avräkna alla inkomster från socialbidragsbehovet om det anses motiverat i ett enskilt fall. Det kan t.ex. gälla en situation som den beskriver, där någon fått skadestånd som är avsett att täcka kostnader för en rehabilitering eller liknande som han eller hon behöver för att återgå till ett normalt liv. Jag vill gärna framhålla att den individuella behovsprövningen ställer stora krav på förmåga att göra kloka och förnuftiga bedömningar. En viktig del i denna bedömning är att bistånd skall utformas så att det stärker den enskildes resurser att leva ett självständigt liv. Frågan är komplicerad och rör socialbidragets koppling till ett flertal andra inkomster eller tillgångar som en enskild kan ha som han eller hon söker socialbidrag. En utredning, , arbetar nu med att utvärdera de insatser som har gjorts för brottsoffer för att se vad som behöver göras för att förbättra situationen för dem. Utredningen har diskuterat det problem tar upp i sin fråga och kommer att behandla det i sitt betänkande som lämnas . Jag vill avvakta denna utredning innan jag tar ställning till eventuella åtgärder.
frs · GL12423 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra så att de problem som uppstått på den nya energimyndigheten kan lösas på ett smidigt och effektivt sätt. Vissa övergångsproblem kan aldrig undvikas när en ny myndighet bildas. Regeringen har förutsett att särskilda insatser kan komma att krävas i samband med inrättandet av den nya myndigheten och föreslog därför i den ekonomiska vårpropositionen 1997 och budgetpropositionen att sammanlagt skulle avsättas för budgetåren 1997 och 1998 för att täcka kostnader för sådana insatser. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. I regleringsbrevet för för beslutade regeringen dessutom om en låneram på för finansiering av anläggningstillgångar som används i verksamheten. Anslaget för tillfälliga kostnader skall bl.a. användas för att täcka rekryteringskostnader och göra riktade satsningar gentemot nyckelpersoner. Tillsammans med låneramen för investeringar ger anslaget också goda möjligheter att satsa på ett kraftfullt systemstöd för myndighetens verksamhet. Detta ger en god grund för att hantera de problem som måste lösas i samband med myndighetens bildande och dess första verksamhetsår. Av de förordningar som skall reglera myndighetens anslag har två redan beslutats . Jag räknar med att samtliga förordningar kommer att vara beslutade senast . Regeringen har vidtagit de åtgärder som behövs för att göra övergången så smidig som möjligt och få myndigheten att fungera effektivt från start.
frs · GL12424 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att verka för att nuvarande regleringar om "omvägar" för långfärdsbussarna tas bort. Statsmakterna har beslutat att en viss restriktivitet skall tillämpas vid utfärdande av tillstånd till linjetrafik med buss. Det har motiverats av hänsyn till att järnvägstrafiken befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Tillstånd till linjetrafik med buss regleras i yrkestrafiklagen. prövar om det har gjorts sannolikt att trafiken i betydande mån kan komma att skada förutsättningarna för att driva järnvägstrafik eller trafik som bedrivs av trafikhuvudmännen. Tillstånd får dock ges om det medför en avsevärt bättre trafikförsörjning. Tillstånd får även förenas med villkor. har föreslagit att man bör avvakta med avregleringen av den långväga busstrafiken tills järnvägens konkurrenskraft har stärkts och under förutsättning att busstrafikens externa effekter internaliseras. har studerat effekterna av en avreglering och föreslår däremot en fullständig avreglering . Regeringen avser att presentera en trafikpolitisk proposition för . Den långväga busstrafiken kommer att behandlas i propositionen. Innan denna har beslutats är jag inte beredd att närmare gå in på vad regeringen har för avsikt att föreslå i denna fråga. Det är riktigt att har ansökt om att få köra buss mellan och . har emellertid ännu ej fattat något beslut i ärendet. Regeringen kan endast pröva beslut om detta överklagas.
frs · GL12425 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att planerade sträckning av kommer att få fullgoda räddningsmöjligheter. Frågan är, som jag uppfattat det, ställd mot bakgrund av omständigheterna vid ett projekterat tunnelbygge, den s.k. Åsatunneln, på den föreslagna sträckningen av . redogör i sin fråga för de risker som, enligt hennes uppfattning, är förknippade med den föreslagna tunneln samt att erhållit avslag på sin ansökan om bygglov för att anordna tunneln. Vad avser nämnda tunnel vill jag anföra följande. har hos ansökt om bygglov för ifrågavarande tunnel. Ärendet är under behandling i kommunen och ännu inte avgjort. Jag kan därför inte säga något som påverkar handläggningen av det enskilda ärendet (11kap. 7§ regeringsformen). Vad gäller ansvaret för räddningstjänst och ansvaret för olycks- och skadeförebyggande verksamhet i samhället skulle jag dock vilja peka på följande. Enligt gällande lagstiftning är räddningstjänsten i samhället i huvudsak en angelägenhet. Ansvaret för att de räddningstjänstuppgifter som anges i lag genomförs åvilar kommunala nämnder. I varje kommun finns därför en räddningstjänstplan antagen. Denna plan innehåller uppgifter om bl.a. organisation, insatstider, det lägsta antal personer som ständigt skall finnas beredda för utryckning. Vad gäller förebyggande åtgärder i samhället för andra olyckor eller skador än bränder är detta en uppgift som åvilar många olika myndigheter inom sina respektive verksamhetsområden. Kommunen har även för dessa fall ett ansvar att främja samarbetet mellan berörda myndigheter inom kommunen. Slutligen kan nämnas att även en ägare till en anläggning har ett ansvar enligt gällande lagstiftning att hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand och andra olyckshändelser.
frs · GL12426 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen tänker agera för att förhindra att planerade sträckning av kommer att orsaka ytterligare en allvarlig miljöskandal såväl för människor och djur som för oskattbara naturområden. Det skall först sägas att genom beslut av regeringen beviljats tillstånd enligt expropriationslagen (1972:719) till den aktuella sträckningen Lekarekulla-Nordvära inom och kommuner i norra . Den ansökan innehöll en miljökonsekvensbeskrivning som avsåg bl.a. tunnelbygget vid och sträckningen vid Stråvalla strand. Beträffande tunnelbygget sades att utredningen skulle kompletteras i samband med en kommande vattenlagsprövning. I beslutet föreskrev regeringen bl.a. att vid utbyggnaden skall iaktta en allmän aktsamhet så att naturvårdens intressen så långt möjligt skyddas från skada. För att skall få bygga den ifrågavarande tunneln torde även krävas tillstånd enligt vattenlagen (1983:291) samt bygglov enligt (1987:10). har vid ansökt om tillstånd till tunnelbygget enligt vattenlagen. Målet är under handläggning. I den avvägning som vid prövningen skall göras mellan olika intressen skall bl.a. naturvärden och miljörisker beaktas. Tunnelbygget fordrar även att beviljar bygglov. har ansökt om bygglov och även denna fråga är under handläggning. Av framgår att naturvärden och säkerhetsfrågor skall beaktas vid prövningen av bygglovsfrågor. Projektet kan även komma att dra nytta av resultatet av det arbete som utförs av den kommission som regeringen tillkallat med anledning av tunnelbygget genom . Kommissionen har bl.a. i uppgift att redovisa miljöfrågor som har samband med tunnelbygget utvärdera orsaken till de skador på och olägenheter för miljön som har uppkommit lämna förslag till de åtgärder som behöver vidtas för att liknande händelser skall kunna undvikas . Kommissionen skall till regeringen redovisa resultatet av sitt arbete.
frs · GL12427 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att skapa en bättre balans på arbetsmarknaden genom att avskaffa rätten till blockad. Enligt 2 kap. 17 § regeringsformen har förening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening av arbetsgivare rätt att vidta fackliga stridsåtgärder, om inte annat följer av lag eller avtal. Arbetsmarknadens parter, som inte är inbördes bundna av kollektivavtal, är i allmänhet fria att söka lösa meningsmotsättningar i fackliga frågor genom att vidta olika stridsåtgärder. I och med att kollektivavtal träffas upphör dock i princip denna rätt. De viktigaste stridsåtgärderna är strejk och lockout. Ett annat vapen är blockaden som kan gå ut på att ett företag hindras nyanställa arbetstagare eller att erhålla leveranser av råvaror. nämnda och liknande stridsåtgärder får tillgripas under kollektivavtalslöst tillstånd så länge angriparen inte använder våld eller andra rättsstridiga medel. De fackliga organisationernas rätt att vidta stridsåtgärder i syfte att uppnå kollektivavtal, när de inte är bundna av ett sådant avtal, är av grundläggande betydelse för relationerna mellan arbetsmarknadens parter och därmed också för balansen på arbetsmarknaden. Regeringen avser således inte att avskaffa rätten att vidta stridsåtgärden blockad.
frs · GL12428 · 1997-12-31 00:00:00 — har, mot bakgrund av att en pensionär har fått vidkännas skatteavdrag som pensionären har debiterats preliminär F-skatt, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att eliminera detta överuttag av skatt avseende såväl den aktuella pensionären som andra med liknande förhållanden utan att någon aktiv medverkan krävs från skattebetalarens sida. gäller att skatteavdrag skall göras från pensioner även om mottagaren har en F-skattsedel. Bestämmelsen motiveras av att erfarenheten visat att nu aktuella skattskyldiga ofta drabbades av kvarstående skatt. Den som på grund av de nya reglerna får betala en för hög preliminär skatt har möjlighet att hos skattemyndigheten begära ändrad beräkning av den preliminära skatten. sätter då ned F-skatten så att den preliminära skatten stämmer bättre överens med den slutliga skatten. Om den skattskyldige har begärt en sådan ändrad beräkning beaktas skatteavdraget automatiskt vid debiteringen av F-skatt för efterföljande inkomstår. Eftersom debitering av F-skatt sker enligt en schablon som i många fall har visat sig ge ett för lågt skatteuttag är det inte säkert att de nya reglerna generellt sett leder till ett överuttag av preliminär skatt. Jag anser därför att man bör ha en viss tids erfarenhet av det nya systemet innan man överväger att ändra rutinerna för preliminärskatteuttaget. I skattebetalningslagen finns redan en bestämmelse som säger att vid beräkningen av F-skatten skall hänsyn om möjligt tas till den A-skatt som kan komma att betalas för den skattskyldige genom skatteavdrag. Skulle det visa sig att de nya reglerna om skyldighet att göra skatteavdrag i allmänhet leder till ett för högt uttag av preliminär skatt ger lagstiftningen således möjlighet att göra nödvändiga förändringar i rutinerna för beräkningen av F-skatten.
frs · GL12429 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att agera för att utveckla så att det blir möjligt att saluföra kulturväxter utan att dessa belastas med kostnader för provning och intagande på sortlistor. EG:s direktiv på utsädesområdet omfattades redan av . Förutsättningen för att ett köksväxtutsäde skall få säljas är att det åtminstone är kontrollerat som standardutsäde. Köksväxtsorten skall finnas med i antingen den svenska sortlistan, i EG:s gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista i EES-området. Att sorten inte finns med på en sortlista innebär i sig inte ett odlingsförbud. Syftet med utsädeskontroll och reglerna för utsäde av bl.a. köksväxter är att garantera konsumenten produkter av bra kvalitet som ger friska grödor och god avkastning. Det finns dock ett konsumentintresse för att använda sådana gamla inhemska sorter och sorter från länder utanför EU som inte är intagna i EG:s gemensamma sortlista eller i de nationella listorna i EES-området och därför inte får säljas. De köksväxtsorter det rör sig om säljs i så små mängder att det inte lönar sig att ta in dem på en sortlista. Kommissionen har lagt fram ett förslag som rör genomförandet av den inre marknaden på utsädesområdet. Till detta är kopplat en möjlighet till handel med och odling av lokala, äldre sorter genom att en bevarandelista upprättas. Förslaget har tillkommit för att främja biodiversiteten. har för att ytterligare förenkla reglerna föreslagit ett undantag för hobbyodling och vi kommer även i fortsättningen att arbeta för bättre och enklare regler för köksväxtutsäde. För att försöka tillgodose konsumenternas önskemål arbetar regeringen således för en större flexibilitet i för köksväxtsorter. Regeringen är dessutom beredd att omgående se över vad som går att göra nationellt i frågan.
frs · GL12430 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om kommer att avstå från om säger nej i folkomröstningen. Först vill jag påminna om att avtalet mellan de nuvarande Schengenstaterna och om anslutning till godkändes för ratificering av det danska . Som bekant behandlar regeringens förslag om ratificering av motsvarande avtal när det gäller anslutning. Den danska folkomröstningen rör frågan om skall säga ja eller nej till Amsterdamfördraget, dvs. om skall ratificera Amsterdamfördraget eller ej. Däremot rör folkomröstningen inte frågan om skall säga ja eller nej till , vilket utgår från i sin fråga. Möjligen skulle man kunna säga att ett danskt nej till Amsterdamfördraget innebär att säger nej till att införlivas i EU. Enligt Amsterdamfördraget skall det nuvarande införlivas i EU i och med att Amsterdamfördraget träder i kraft. Detta innebär att samarbetet i dess nuvarande form försvinner. I stället kommer de frågor som samarbetet omfattar att behandlas inom ramen för det sedvanliga samarbetet i EU - i såväl första som tredje pelaren - och de kommer att behandlas i enlighet med de bestämmelser som för dessa samarbetsområden finns i . och fortsatta deltagande i samarbetet på dessa områden skall regleras i särskilda samarbetsavtal. Om inte ratificerar Amsterdamfördraget, kan fördraget naturligtvis inte träda i kraft - lika litet som det kan göra det om någon annan medlemsstat inte ratificerar fördraget. I så fall kommer inte heller att införlivas i EU. I stället fortsätter i sin nuvarande form. Och - som jag nämnde inledningsvis - sin anslutning till det samarbetet har ju redan godkänt.
frs · GL12431 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att kundernas efterfrågan på tågresor skall kunna tillgodoses. Nattågstrafiken på övre hör till den kategori av tågrafik som inte kan bedrivas på företagsekonomiska grunder. Däremot är den av regionalpolitisk betydelse varför den upphandlas av staten enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Utgångspunkt för upphandlingen var bl.a. det trafikutbud och den kostnadsram på som beslutade om för /96. godkände regeringen en preliminär överenskommelse mellan delegationen för köp av viss kollektivtrafik vid och () avseende bl.a. nattågstrafiken på övre under . Jämfört med har trafikeringen förändrats så att kapaciteten utslaget enligt det nya avtalet bättre svarar mot efterfrågan. Under efterfrågetoppar räcker dock den ordinarie kapaciteten inte till varför regeringen som man godkände det preliminära avtalet beslöt att ge Delegationen ett tilläggsuppdrag att upphandla kompletterande nattågstrafik på övre med hög efterfrågan. En preliminär överenskommelse om kompletterande trafik har också tecknats mellan delegationen och SJ. Överenskommelsen godkändes av regeringen . Delegationen anser att det inom den ram för upphandlingen som beslutats av inte är möjligt att upprätthålla trafik på övre enligt det gamla upplägget, en uppfattning som jag delar. För den senast tillgängliga redovisningen avseende uppvisar Norrlandstrafiken, som är den enskilt största posten i den statliga upphandlingen, en kraftig ökning av underskottet. Orsaken till detta är att det rådande konjunkturläget lett till mindre resande, främst bland privatresenärer, som också är relativt priskänsliga. Privatresenärerna utgör den övervägande andelen av resenärer i Norrlandstrafiken. Mot bakgrund av vad jag här ovan redovisat är regeringen i dagens läge inte beredd att vidta ytterligare åtgärder för att öka kapaciteten i nattågstrafiken på övre .
frs · GL12432 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att återigen tillåta ålhuttning och därigenom möjliggöra för skärgårdsbefolkningen att föra en del av sitt kulturarv vidare till nästa generation. Ålhuttning är en gammal fiskemetod som är att likställa med fiske med ljuster. Skillnaden mellan s.k. huttning och ljusterfiske är främst tidpunkten då fisket sker. Fiske med bl.a. ljuster förbjöds i fiskeristadgan . Som skäl angavs bl.a. skada på fisk och att ålljustringen inte hade någon större betydelse från försörjningssynpunkt. De flesta remissinstanserna, bl.a. och , tillstyrkte förslaget att fiske med ljuster generellt skulle förbjudas. Genom skilda kungörelser, , har regeringen meddelat lokala dispenser från förbudet. Dispens lämnades för bl.a. delar av . Dispenserna avsåg personer för vars försörjning ljusterfisket var av betydelse. Den senaste kungörelsen gällde till utgången av . framställdes i skilda skrivelser till regeringen önskemål om att undantaget från förbudet mot ljusterfiske skulle förlängas. I yttrande i ärendet anförde dåvarande att fiske med ljuster orsakar att fisk i stor utsträckning skadas eller dödas utan att fångas. Vidare ansåg att det inte är uteslutet att ljustring kan medverka till att öka sjukdomsangreppet av s.k. röd böldsjuka på ål. I yttrandet framhöll styrelsen att, även om fisket kan variera för olika fiskande, man knappast längre kan hävda att ljusterfisket har någon egentlig ekonomisk betydelse. Av yttrandet framgick bl.a. att antal fiskande säsongen 1979/80 uppgick totalt till 58 personer samt att av de fiskande fångade mindre än ål. Inkomsten beräknades därmed understiga /säsong för de enskilda utövarna. avstyrkte att undantag meddelades från ljusterfisket. I beslut lämnade regeringen framställningarna om tillstånd till ljusterfiske utan åtgärd. Ålhuttning kan inte anses vara förenlig med en god fiskevård. En god fiskevård skall enligt min mening främja ett kollektivt intresse samt innebära ett effektivt användande och tillvaratagande av resurserna. Ålhuttning kan inte anses uppfylla dessa krav. Enligt min mening har ingenting nytt tillkommit i frågan som gör att förbudet bör omprövas.
frs · GL12433 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen kommer att göra för att se till så att SJ tar sitt samhällsansvar för sina anställda. SJ har under de omfattande rationaliseringar som ägt rum mycket väl tagit det ansvar för de anställda som följer av lagar och arbetsmarknadsavtal. I många fall har villkoren för berörd personal blivit väsentligt bättre än vad som är föreskrivet. Att SJ som ett modernt företag skall ta sitt samhällsansvar för sina anställda är självklart och så sker också. SJ har dock inget ansvar för sysselsättningen inom järnvägssektorn som sådan. SJ:s ansvar är att bedriva företagsekonomiskt lönsam järnvägstrafik i enlighet med trafikpolitiska beslut. När det gäller järnvägsfordon går utvecklingen mycket fort. Nya järnvägsfordon är tekniskt mycket avancerade varför stora krav ställs på kompetensen för alla personalkategorier som kommer i kontakt med fordonen. Detta, tillsammans med det faktum att de nya fordonen under sin livstid kräver väsentligt mindre underhåll, talar för en koncentration av underhållsresurserna. Genom effektivare logistiskt tänkande i underhållsorganisationen kan de eventuella olägenheter som uppstår i samband med tomdragningar balanseras mot det totalt sett effektivare underhållet som uppnås med hjälp av koncentration och rationaliseringar.