ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12536 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om hon avser att för redovisa någon idé om hur man skall kunna förhindra uppbyggandet av en stabil basekonomi för den organiserade brottsligheten vad gäller cigarettsmuggling. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall svara på denna fråga. Jag delar uppfattning att det ökade illegala inflödet av cigaretter är ett allvarligt problem som det är angeläget att på olika sätt motverka. Inom mitt ansvarsområde pågår ett omfattande arbete med dessa frågor. Inom sker således en översyn av lagstiftningen om varusmuggling. Denna översyn skall vara slutförd den 31augusti 1998. I samband härmed kommer givetvis också frågan om vilka straffsatser som skall gälla för varusmuggling att tas upp. har i sitt betänkande om punktskattekontroll (SOU1997:86) lämnat förslag om förbättrade möjligheter till kontroll av punktskattepliktiga varor. Med anledning av dessa förslag har regeringen lämnat ett förslag till lag om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter på remiss till Lagrådet. Lagen föreslås träda i kraft den 1juli 1998. I lagen föreslås förbättrade möjligheter för tullen att kontrollera transporter avseende alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter samt postförsändelser som innehåller alkohol- eller tobaksvaror. Förslag till skall läggas fram senare i vår. Även inom EU pågår en översyn i syfte att förstärka kontrollen av transporter av alkohol och tobak. En arbetsgrupp skall lägga fram förslag till olika förbättringar av kontrollen. deltar givetvis aktivt i detta arbete.
frs · GL12537 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att undanröja hinder för förtidspensionärer att delta i det politiska arbetet och att inneha poster i kommunfullmäktige och kommunala nämnder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen har den 11mars överlämnat proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. till . Propositionen innehåller förslag till riktlinjer för en reformering av reglerna för ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga - det som är förtidspension. En viktig utgångspunkt vid utformningen av ett nytt förtidspensionssystem är enligt regeringens uppfattning att reglerna utformas på ett sådant sätt att de underlättar för förtidspensionärer att pröva sina möjligheter att återgå till arbetsmarknaden, men också att i övrigt delta i samhällslivet trots en nedsatt arbetsförmåga. Det ligger ett stort värde i att förtidspensionerade kan engagera sig i ideellt och politiskt arbete. Avgörande för om rätt till förtidspension föreligger är den försäkrades arbetsförmåga. I princip bedöms oavlönat arbete inte på något annat sätt än avlönat arbete. Rätt till hel förmån enligt dagens regler förutsätter att ingen restarbetsförmåga finns. Enligt allmänna råd skall vid bedömningen bortse från aktiviteter som kan jämställas med sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sin fritid. Trots att det inom ramen för nuvarande regler finns möjlighet för försäkrade med hel förtidspension att i mindre omfattning göra ideella insatser i föreningslivet eller att engagera sig politiskt har det i olika sammanhang framförts kritik mot tillämpningen av nuvarande regler. Framför allt orsakas dessa problem av utformningen av kravet för rätt till helförmån. I ovan nämnda proposition föreslår regeringen att det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till hel förmån ändras, så att arbetsförmågan för rätt till hel förmån skall vara nedsatt med minst sju åttondelar. Därmed ges de som uppbär hel förtidspension möjlighet att utnyttja en liten återstående arbetsförmåga i t.ex. ideellt eller politiskt arbete utan att rätten till förtidspension ifrågasätts. Nya regler avseende rätten till hel förmån föreslås träda i kraft den 1januari 1999.
frs · GL12538 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att undersökningen om spel och spelberoende inte skall äventyras. Regeringen har såväl som avsatt sammanlagt till professor och hans forskningsgrupp. Pengarna kommer från den anslagspost inom utgiftsområde 9, anslaget C1, på , som regeringen disponerar för forskning om spelberoende och dess sociala konsekvenser. Pengarna är avsedda för ett flerårigt forskningsprojekt med huvudsaklig inriktning på att få ett grepp om hur omfattande patologiskt spelberoende är i . Professor har inkommit med en ansökan om bidrag för . Regeringen avser att behandla ansökan skyndsamt. Jag delar åsikt att det är viktigt att vi får bättre kunskaper om spelberoendets omfattning och konsekvenser. Om forskningsprojektet utvecklas väl kommer jag att ha en positiv inställning till fortsatt beviljande av medel för detta ändamål inom de resursramar anger.
frs · GL12539 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser göra för att landsbygd och glesbygd skall ha tillgång till ett utbud av mer avancerade telekommunikationer till rimliga kostnader. ISDN är en teknik bland flera. Mot denna bakgrund kan det få negativa konsekvenser för utvecklingen om man från samhällets sida bestämmer sig för att stödja en bestämd teknik såsom ISDN. har tidigare beslutat att man inte har något att erinra mot den nuvarande definitionen av samhällsomfattande tjänster. Den överensstämmer också med den definition som gjorts inom EU. Utskottet delade regeringens ståndpunkt att konsumenternas grundläggande behov av teletjänster tillgodoses. Som trafikutskottet framhöll i sitt betänkande ser regeringen kontinuerligt över vilka tjänster som skall ingå i begreppet samhällsomfattande tjänster. En sådan översyn följer också av det telepolitiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Regeringen överväger att tillkalla en särskild utredare som skall arbeta fram förslag till hur landsbygd och glesbygd kan ges tillgång till ett utbud av avancerade telekommunikationer till rimliga kostnader.
frs · GL1254 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att slå vakt om den verksamhetsmässigt och regionalpolitiskt framgångsrika satsning som kartvårdscentral i utgör. Kartvårdscentralen inrättades 1984 varvid särskilda medel ställdes till förfogande. Av regionalpolitiska skäl lokaliserades centralen till . Bakgrunden till frågan är att aviserat en budgetneddragning för verksamheten i på grund av den allmänna omställning som lantmäteriverksamheten genomgår och som bl.a. är en följd av beslut om en ny organisation för det statliga lantmäteriet (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375). Omställningen grundar sig vidare på det sparkrav om för som lagts på och som aviserades redan i samband med ställningstagande till finansieringen av lantmäteriverksamheten (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Andra faktorer som också medverkar till behovet av omställning är bl.a. minskad orderingång och introduktionen av en ny arbetsprocess inom fastighetsbildningen. Dessa förhållanden och de förändrade ekonomiska förutsättningarna innebär naturligen att såväl frågor om lantmäteriverksamhetens omfattning och arbetets uppläggning som sättet att utföra uppgifterna måste övervägas. Detta kan i sin tur leda till ändrade förutsättningar för det statliga lantmäteriets organisatoriska uppbyggnad och för organisationens bemanning. Regeringen har i budgetpropositionen (1997/98:1 utg.omr. 18) bedömt att det är nödvändigt att omorganisations- och rationaliseringsarbetet inom lantmäteriorganisationen fullföljs. har regeringen angivit att det är viktigt att verksamheten kan hålla den omfattning och kvalitet som är nödvändig för myndighetsutövningen och att samhällets behov av grundläggande landskaps- och fastighetsinformation kan tillgodoses. Det är som närmast har ansvaret för genomförandet av förändringarna inom lantmäteriorganisationen. Jag har erfarit att det fortfarande pågår överväganden inom om den framtida verksamheten vid och finansieringen av Kartvårdscentralen i . Verkets ledning är givetvis medveten om bl.a. de regionalpolitiska skäl som låg bakom inrättandet av Kartvårdscentralen. Jag förutsätter att verket i sin fortsatta bedömning väger in Kartvårdscentralens betydelse för sysselsättningen i . Något ingripande från min eller regeringens sida i behandlingen av frågan är inte aktuellt.
frs · GL12540 · 1997-12-31 00:00:00 — och har frågat om regeringen avser att underteckna FN:s (ECE:s) om inre vattenvägar. Inre vattenvägar är, som frågeställarna framhåller, en viktig fråga för EU och i övrigt. För svenska företag med inriktning mot en vidgad internationell marknad inom möjliggör sammanbindningen av EU:s och ECE:s medlemsstaters inre vattenvägar en viktig länk för de framtida transporterna. har här stor betydelse. Europeiska kommissionen har också redan inlett bilaterala förhandlingar med flera länder bl.a. om att harmonisera villkoren för tillträdet på de inre vattenvägarna. Syftet med detta är att söka skapa ett sammanhållet system som sträcker sig från till . I anslutningsfördrag med EU anges att har inre vattenvägar och att vi därmed skulle behöva anpassa oss till hela det förhållandevis komplexa och speciella regelverk som gäller. Regeringen har låtit utreda frågan och utredaren lämnade sitt betänkande kallat EU, och de inre vattenvägarna . Regeringen gör, precis som utredare gjorde, den bedömningen att har inre vattenvägar av en helt annan karaktär än de inom EU och i övrigt. Det svenska systemet har samma sjötrafikregler som på havet, vilket är en klar fördel. Vårt system är därför helt öppet för alla som vill utnyttja denna möjlighet med då med havsgående fartyg. En avgörande fråga är att de fartyg som utnyttjar det europeiska inre vattenvägssystemet är s.k. flodfartyg som inte får föras över havet till . Detta gör att vi saknar förbindelse med dessa system via flodfartyg. Däremot medges alltså havsgående fartyg till och från att gå in i EU:s inre vattenvägar liksom i de svenska. Huvudlinjen i agerande har fram till varit att söka undantag från den implementeringsskyldighet som finns. har haft två överläggningar med kommissionen i denna fråga och vunnit gehör för en sådan bedömning. Regeringen arbetar med stöd av kommissionen nu med att helt söka undantag från samtliga regler på detta område inom EU. Samma synpunkter kan anföras beträffande som är framtaget inom . har inte medverkat i framtagningen av avtalet. har genom detta avtal en helt annan situation än genom att ha inre vattenvägar som är direkt anslutna till det ryska systemet och därmed till hela det alleuropeiska inre vattenvägsnätet. Mot denna bakgrund kommer inte att underteckna FN:s om inre vattenvägar.
frs · GL12542 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vill verka för att inom psykiatrin initiera utbildning i den s.k. Sandinmetoden för att denna metod skall bli mer allmänt använd vid behandling av schizofreni. Jag anser, i likhet med , att det är viktigt att pröva olika behandlingsformer och att ett nytänkande inom psykiatrin bör uppmuntras. När det gäller den s.k. Sandinmetoden är det som skriver en behandlingsmetod som har utvecklats av och som tillämpas med viss framgång. Jag har stor respekt för och det viktiga utvecklingsarbete som hon utfört genom sitt arbete. Det är viktigt att nya och delvis annorlunda behandlingsformer prövas inom psykiatrin. Det bör dock påpekas att Sandinmetoden endast utgör en variant inom den psykodynamiska psykoterapin. Att bygga behandlingsarbetet på förtroende, förtrolighet, medmänsklighet och social träning samt att ha som målsättning att bota patienten är inte heller unikt för Sandinmetoden. Det är således inte fråga om någon helt artskild metod utan snarare om en framgångsrik variant av en vedertagen och vanlig metod. har på regeringens uppdrag utfört en utvärdering av psykiatrin som medicinsk specialitet och har överlämnat sin rapport. Denna innehåller ett antal förslag på förändringar och förbättringar av den psykiatriska vården. Jag kommer därefter att överväga vilka ytterligare insatser som kan krävas för att underlätta och påskynda utvecklingen inom psykiatrin. I vilka former som vård och behandling skall ges och vilka metoder som skall prioriteras är dock alltid en fråga för respektive huvudman. Slutligen är frågan om vilken behandlingsmetod som skall användas i det enskilda fallet en fråga som skall avgöras i samförstånd mellan den behandlande och den som behandlas. Det är här enligt min mening viktigt att patientens önskan om en viss behandlingsmetod respekteras.
frs · GL12543 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera så att tillståndet i kan normaliseras. Den är djupt oroad över utvecklingen i . I svar på tre tidigare frågor från (1997/98:294, 295 och 377) har regeringen redogjort för den svenska positionen. försöker fortsatt påverka utvecklingen i genom att agera både bilateralt och multilateralt. Det pågår således fortlöpande en dialog med den zambiska regeringen. Efter kuppförsöket infördes undantagstillstånd och ett knappt hundratal misstänkta fängslades. Dessa har först åtalats. Undantagstillståndet har emellertid förlängts och anklagelser om tortyr av de fängslade har ännu inte utretts. Inom givarsamfundet är man överens om att undantagstillståndet måste hävas och påståendena om tortyr utredas. Detta skulle vara ett första steg i riktning mot en normalisering. Så länge undantagstillstånd råder är man inte beredd att lämna stöd till det ekonomiska reformprogrammet, som är av avgörande betydelse för utveckling. Det svenska betalningsbalansstödet är således fortfarande suspenderat. Något nytt långsiktigt samarbetsavtal har inte ingåtts. I stället har det nu gällande förlängts med endast . Den zambiska regeringen måste visa sin vilja att återuppta demokratiseringsprocessen för att samarbetet skall kunna normaliseras.
frs · GL12544 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att den tidigare aviserade utredningen om lagstiftning som rör barn i homosexuella familjer börjar sitt arbete. ställde en fråga till mig i samma ärende. I mitt svar på den frågan framförde jag som min förhoppning att regeringen skulle kunna besluta om direktiv till en utredning om de rättsliga villkoren för barn i homosexuella familjer. Detta gäller fortfarande.
frs · GL12545 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken åtgärd som vidtagits för att säkerställa att barn inte tar skada av radiostrålning. I dagens samhälle finns en uppsjö av anordningar som utstrålar radiovågor. Gemensamt för strålningen från dessa anordningar är att den inte är joniserande som t.ex. röntgenstrålning och strålning från sönderfallande radioaktiva ämnen. De tekniska anordningar allmänheten har tillgång till, t.ex. datorer, telefoner (mobila och trådlösa), elektroniska bilnycklar eller elektroniska barnvakter ger i allmänhet en exponering som ligger klart under de gränser som rekommenderas av internationella expertorgan, t.ex. ICNIRP (International Commission on Non-Ionozing Radiation Protection), som arbetar på mandat från . ICNIRP har aviserat nya sådana gränser . Den kunskap som ligger bakom dessa gränsvärden är grundad på resultat från forskning som bedrivits . Inom pågår arbete med gränser för allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält. Ett förslag från kommissionen kommer och rekommendationen väntas vara i kraft . I arbetet deltar med två nationella experter från och Arbetarskyddsstyrelsen. Såvitt det är känt nu kommer rekommendationen att vara baserad på det senaste ICNIRP-dokumentet där det uttryckligen sägs att de grundläggande gränsvärdena är satta med hänsyn till individuell känslighet, ålder och hälsotillstånd samt andra miljöfaktorer. skall på regeringens uppdrag redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. En delrapport skall redovisas . Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på området och framför allt uppmärksamma riskerna för barn och andra känsliga grupper.
frs · GL12547 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att lägga kommande och pågående investeringar inom Försvarsmakten på is fram till dess att ett långsiktigt inriktningsbeslut har tagits. Försvarsmakten har allvarliga problem med att inom de befintliga ekonomiska ramarna genomföra den verksamhet som har beslutat. Regeringen har därför uppdragit åt Försvarsmakten att lämna in förslag till budget för och redovisa konsekvenserna för resten av totalförvarsbeslutsperioden. Regeringen har i en proposition till redovisat sina åtgärder och lämnat erforderliga förslag för att Försvarsmaktens planering skall komma i ekonomisk balans. I de åtgärder som redovisats i denna proposition berörs investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Enligt gällande regler ansvarar statliga myndigheter själva för sin lokalförsörjning. Detta innebär att de är skyldiga att till lägsta möjliga kostnad förhyra de lokaler m.m. som de behöver för sin verksamhet. Försvarsmakten hyr den övervägande delen av sina lokaler m.m. av . Vissa restriktioner åvilar myndigheterna. En sådan restriktion för innebär att investeringar som överstiger skall underställas regeringens prövning. Som framgår av ovan nämnda proposition kommer regeringen, i avsikt att öka kontrollen över investeringsverksamhet, att sänka denna gräns till . Däremot är det inte aktuellt att avbryta alla investeringar. Skälen till detta är följande. Försvarsmakten genomgår , bl.a. som en följd av totalförsvarsbeslut, en omfattande omstrukturering, inte minst av grundorganisationen. Inom ramen för denna omstrukturering måste investeringar göras för att möjliggöra de förutsatta besparingarna. Det kan tänkas att vissa undantag skall göras. I så fall måste varje enskilt fall granskas inom ramen för den ovan nämnda sänkta beloppsgränsen. Ett annat skäl till att det inte är aktuellt att avbryta alla investeringar är att de kan vara föranledda av ålägganden från arbetsmiljömyndigheter eller är nödvändiga av t.ex. livsmedelshygieniska skäl. Den fråga tar upp är viktig, och jag avser att, bl.a. mot bakgrund av vad jag har redovisat ovan, att noggrant följa upp Försvarsmaktens framtida planering av sin lokalförsörjning.
frs · GL12548 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att medverka till en förändring när det gäller momsdepositionskravet så att gallerier som tar in konst som kommer från länder utanför EU-området undantas från kravet att deponera en momsavgift konstverken ställs ut i . skatteutskott har behandlat en motion från i samma ämne. Utskottet erinrar om att bestämmelserna om momsdeposition är bestämmelser av tillämpningskaraktär som utfärdar. Enligt vad utskottet erfarit ser över möjligheten att åtgärda problemet i samband med en översyn av föreskrifterna. En lösning beräknas föreligga och någon åtgärd från sida är därför enligt utskottets mening inte påkallad (bet. 1997/98:SkU17). Även jag har fått information från om att en ändring av bestämmelsen om ställande av säkerhet för moms är planerad att genomföras .
frs · GL12549 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig när är redo att ratificera avtalet om förbud mot antipersonella minor. Den fråga som har ställt gäller konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring. Förutom totalförbudet mot antipersonella minor stipulerar konventionen även att befintliga lager av sådana minor skall förstöras efter ikraftträdandet. Dessutom innehåller konventionen bestämmelser som ger utökade möjligheter till samarbete och bistånd beträffande minröjning samt hjälp till offren för antipersonella minor. Konventionen undertecknades av drygt 120 länder, däribland , . har sju stater ratificerat densamma; , , , , , Heliga Stolen och . Konventionen träder i kraft efter att den ratificerats av 40 stater. Regeringen arbetar med en proposition om svensk ratifikation vilken avses att föreläggas för ratifikation möjligt. fattade beslut om att antipersonella minor inte skall användas i det svenska försvaret och att existerande sådana - med undantag för det absoluta minimiantal som behövs för utbildning och träning av minröjningspersonal och utveckling av skydds- och minröjningsteknik - skall förstöras , dock senast före utgången av . Någon svensk produktion eller export av antipersonella minor har inte förekommit . I avvaktan på att skall träda i kraft informerade regeringen FN:s generalsekreterare att redan nu provisoriskt tillämpar konventionens kärnåtaganden, dvs. förbuden mot användning, lagring, tillverkning och överföring av antipersonella minor. Detta var ett uttryck för den svenska övertygelsen om vikten av att totalförbudet förverkligas .
frs · GL1255 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att tillsynsorganen på ett tillfredsställande sätt skall sköta sina uppgifter. Jag håller helt med om att dålig kvalitet och i vissa fall uppenbar vanvård inom vård och omsorg inte får förekomma i vårt välfärdssamhälle. Jag har också upprörts över de förhållanden som avslöjats i . uttalade i betänkandet Äldreomsorg (1996/97:SoU13) att tillsynen över äldreomsorgen bör förbättras. Enligt utskottet "måste tillsynen skärpas och inriktas på frågor om laglighet och rättssäkerhet. Tillsynen måste också inriktas på att säkra kvaliteten och kompetensen i vården och omsorgen, så att de äldres rätt till självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet säkras". Utskottet anser vidare att det är angeläget att skapa en tydligare organisation och att det bör övervägas om tillsynen för och hälso- och sjukvården kan läggas på samma statliga myndighet. Regeringen har beslutat om direktiv till en särskild utredare som skall göra en översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och uppgifter (dir. 1997:109). En av utredarens uppgifter är att lämna förslag till hur tillsynen över kan förbättras och effektiviseras. Enligt direktiven bör även förutsättningarna för en bättre samordning av tillsynen över samt hälso- och sjukvården analyseras. Behov av ökade befogenheter bör övervägas. Detta är en mycket viktig uppgift för utredaren, inte minst mot bakgrund av återkommande uppgifter om brister inom vård och omsorg. Men det behövs säkert också andra åtgärder för att återupprätta den svenska äldreomsorgens goda rykte. förbereds nu ett nationellt program med syfte att upprusta äldrevården. Frågor som kommer att beröras är bl.a. samarbetet mellan huvudmännen, tillsynsfrågorna, den sociala och medicinska kvaliteten, enskildas och anhörigas ställning, kompetens- och utbildningsfrågor. Jag utgår från att alla parter och organisationer som på ett eller annat sätt har möjlighet att påverka situationen på äldreområdet nu önskar medverka på ett positivt och konstruktivt sätt i arbetet med ett nationellt program för en bättre äldrevård.