frs · GL12487 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller ämnar vidta för att stötta i dess arbete på det flyktingpolitiska området och dess möjligheter att ge även illegala flyktingar människovärdiga förhållanden. När de tre baltiska staterna , och återvann sin självständighet ställdes de inför uppgiften att utforma och bygga upp ett helt nytt förvaltningssystem, däribland administration och lagstiftning rörande utländska medborgare. Uppgifterna som rörde de egna medborgarna var omfattande och behovet att tillgodose skyddsbehovet för flyktingar och minoriteter sköts till att börja med åt sidan. En generell positiv utveckling i de baltiska staterna samt balternas egen vilja och beslutsamhet att närma sig EU har tillsammans med stödet från de nordiska länderna bidragit till att stora framsteg nu ändå gjorts på migrationsområdet. Det är ingen överdrift att säga att utvecklingen på det migrationspolitiska området i de baltiska staterna har överträffat förväntningarna. antog som första baltiska stat en flyktinglag . beslöt det litauiska parlamentet enhälligt att ratificera flyktingkonvention. Båda har trätt i kraft . har alltsedan självständigheten givit stöd i arbetet med att bygga upp en fungerande migrations- och flyktingpolitisk grundstruktur. uppdrog regeringen åt att bistå de baltiska staterna med utarbetande av en migrationslagstiftning och ett system för flyktingmottagning. avsattes för ändamålet. Inom ramen för beslutet har bidragit med experthjälp vid utformningen av den litauiska flyktinglagstiftningen, anordnat kurser i asylhantering samt lämnat utrustning m.m. till mottagningscentrum och utlänningsmyndighet. beslöt regeringen att anslå som bidrag till en av UNHCR och de nordiska länderna samfinansierad renovering av en flyktingförläggning i . Vidare beslöt den att för reservera för stöd till den fortsatta uppbyggnaden av en migrationspolitisk grundstruktur och ett mottagningssystem för flyktingar i de baltiska staterna. Medlen skall företrädesvis användas i , men utrymme skall även finnas för insatser i och . håller på att, i samråd med berörda litauiska ministerier och myndigheter, ta fram lämpliga projekt för fortsatta insatser i . Inströmningen av asylsökande/migranter till ökade mycket drastiskt . Under vissa perioder fanns mellan 800 och 1000 personer på registreringscentrumet i Pabrade som är avsett för ca 600 personer. Det fanns många bland dessa som saknade skyddsbehov och som var migranter huvudsakligen från , och och som ville vidare till . För att underlätta för den litauiska regeringen att komma i gång med avvisningar som är en kostsam del av en reguljärasylprocess beslöt regeringen att anslå till Internationella migrationsorganisationen (IOM) för ett projekt som syftar till ordnad återvandring av dessa tredjelandsmedborgare. Inom ramen för projektet har de flesta av dessa s.k. strandade migranter kunnat återvända till sina hemländer och därigenom har också förhållandena för de kvarvarande avsevärt förbättrats. kommer att i samverkan med de nordiska länderna även fortsättningsvis bistå liksom de två andra baltiska staterna med uppbyggnaden av migrationspolitiska system som respekterar mänskliga rättigheter och värnar asylrätten.