ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GL12314 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsminister om vad regeringen avser att göra för att förhindra upprustningen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. ger en bild av läget i som jag inte delar. General lyder under en civil försvarsminister och kommer att avgå i enlighet med den överenskommelse som banade väg för återinförandet av demokratin. Det finns inget som tyder på att demokratin är bräcklig. Som torde vara väl medveten om är det inte korrekt att tala om någon upprustning i . Tvärtom kan konstateras att militärutgifter i förhållande till BNP stadigt sjunkit ; från 2,till 1,. Detta kan jämföras med militärutgifter som legat ganska stabilt runt 2,. är ett demokratiskt land som självt har rätt att bestämma vilken materiel man behöver för sitt försvar.
frs · GL12315 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra att gatustridsvapen införs i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag ser mycket allvarligt på den här typen av smuggling. Det är särskilt allvarligt om brottsligheten leder till att vapen kommer i händerna på barn och ungdomar. Enligt förordningen om tillstånd till införsel av vissa farliga föremål får springstiletter, springknivar, knogjärn, karatepinnar och andra s.k. gatustridsvapen inte föras in i landet utan tillstånd. I samband med inträde i EU ansåg både regering och riksdag att en gränskontroll av de nämnda vapnen kunde anses motiverad med stöd av artikel 36 i EG-fördraget. Tullen har alltså befogenhet att kontrollera de aktuella vapnen både vid inre och yttre gräns. Det ingår således bland uppgifter att så långt möjligt förhindra illegal införsel av vapen.
frs · GL12316 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att de studerande på naprapatutbildningen skall kunna få studiemedel för sina studier. Naprapathögskolan grundades och är en privat skola som finansieras genom elevavgifter. Skolan ansökte i en skrivelse till den 15november 1993 om rätt att utfärda högskoleexamen enligt högskoleförordningen samt om rätt till studiemedel för studerande. Ärendet remitterades till dåvarande för yttrande (remiss den 28juni 1994). prövade huruvida Naprapathögskolans utbildning uppfyllde de krav om rätt att utfärda examen som fastställts i lagen om examensrätt, högskolelagen samt högskoleförordningen. fann att Naprapathögskolan utvecklat utbildningen jämfört med tidigare utvärderingar, men att utbildningen ännu inte var likvärdig med närmast jämförbara högskoleutbildningar. avstyrkte därför Naprapathögskolans ansökan. Som en följd av EU-medlemskapet beslutade att utvidga mervärdesskatteplikten till att fr.o.m. den 1januari 1997 även omfatta utbildningsområdet. Från skatteplikten undantogs bl.a. vissa utbildningar som anordnades av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbildningsanordnare. antog senare på initiativ av utskottet en övergångsbestämmelse till mervärdesskattelagen som innebar att en utbildningsanordnares omsättning av utbildningstjänster inte skulle vara skattepliktig fr.o.m. den 1januari t.o.m , om utbildningsanordnaren senast den 30juni 1997 ställdes under statlig tillsyn och utbildningstjänsterna motsvarar dem för vilka tillsynen skall gälla. I samband med detta riksdagsbeslut behandlade regeringen ett flertal ärenden som gällde statlig tillsyn, däribland en ansökan från Naprapathögskolan. Regeringen beslutade då att ställa denna skola under statlig tillsyn, bl.a. mot bakgrund av att utbildningen leder fram till legitimation som naprapat enligt föreskrifter i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Någon prövning av de studerandes rätt till studiemedel gjordes emellertid inte. Regeringen finner det dock angeläget att en mer varaktig reglering av utbildningen ordnas. Med anledning härav gav regeringen den 9oktober 1997 i uppdrag till att utreda möjligheterna att inordna utbildningarna till naprapat och kiropraktor i den statliga högskolan. I uppdraget till ingår att utreda möjligheterna att förlägga utbildningarna till . Om finner det möjligt att inordna dessa utbildningar i den statliga högskolan löses därmed frågorna om examensrätt och studiemedel. utredning skall vara klar den 16mars 1998.
frs · GL12317 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att medverka till att förslagen i utredningsbetänkandet En ny plan-, bygg- och bostadsforskning (SOU 1997:182) blir föremål för en bred remissomgång med rimlig tidsram. Det är självfallet angeläget att en allsidig belysning av förslagen i utredningens betänkande kommer till stånd. I detta syfte har ett trettiotal myndigheter och organisationer inbjudits att lämna sina synpunkter på utredningens förslag vid ett remissmöte . För att ge ytterligare tid för remissinstanserna att precisera sina synpunkter ges de som så önskar också möjlighet att efter remissmötet inkomma med skriftliga förtydliganden. Därutöver finns alltid möjligheten för ytterligare intressenter att inkomma med synpunkter genom en s.k. spontanremiss. Det remissförfarande som har inletts tillgodoser enligt min mening rimliga krav på en god remissbehandling av de aktuella förslagen.
frs · GL12318 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att verka för en lagstiftning som garanterar musik- och kulturskola. Mitt svar på frågan är nej. är det viktigt att vi från statens sida uppmärksammar de kommunala musik- och kulturskolornas centrala roll när det gäller att stimulera barns och ungdomars intresse för kultur och ta till vara talanger inom olika konstformer. Detta har jag och andra ledamöter av regeringen framhållit i många sammanhang. Det är också viktigt att skolformen utvecklas så att den blir intressant för alla de ungdomar som väljer att ge uttryck för sin skaparlust på annat sätt. Det är självklart oroande att kommunala musikskolor läggs ned på vissa håll. finns det exempel på förnyelsearbete som, när det genomförts, har bidragit till att förstärka ställning. Jag är säker på att kommer att stimulera till fler positiva förändringar av det slaget. vill jag gärna peka på Kultur- och Utbildningsdepartementens gemensamma projekt i skolan, där musik- och kulturskolorna bildar utgångspunkt för en stor del av arbetet. Vi slår vakt om kulturskolornas självständighet som vi undersöker hur de kan bidra till att utveckla konst- och kulturdimensionen i den obligatoriska skolan.
frs · GL1232 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att lindra sparkraven och därmed förhindra förhastade beslut som kan bli kostsamma när det gäller verksamhet. Bakgrunden till frågan är de förändringar som görs inom lantmäteriverksamheten. Som exempel anförs i frågan det pågående omorganisationsarbetet och den nya arbetsprocess som successivt inför i fastighetsbildningsverksamheten. I sammanhanget bör noteras att närmare två tredjedelar av verksamheten inom det statliga lantmäteriet finansieras med intäkter från avgifter. Sålunda är bl.a. fastighetsbildningsverksamheten avgiftsfinansierad. Det sparkrav som lagts på och som aviserades redan i proposition 1994/95:166 Finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet (bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313) är bara till en del orsaken till de aktuella personalminskningarna. Andra faktorer är bl.a. minskad orderingång, flyttning av arbetsuppgifter till kommunala lantmäterimyndigheter och den i frågan berörda nya arbetsprocessen för fastighetsbildningen. Sammantaget syftar de förändringar som nu genomför till att åstadkomma en mer effektiv verksamhet och en mer ändamålsenlig organisation som kan svara mot de krav som kommer att ställas på det statliga lantmäteriet . Viktiga utgångspunkter bör därvid vara att verksamheten kan hålla den omfattning och den kvalitet som är nödvändig för myndighetsutövningen och att samhällets behov av grundläggande landskaps- och fastighetsinformation kan tillgodoses. Det är som närmast har ansvaret för genomförandet av förändringarna. Jag är medveten om de svårigheter för organisationen och personalen som förändringar av den omfattning det här är frågan om innebär. Jag avser att noga följa utvecklingen vad gäller pågående förändringar och kostnaderna för dessa. Regeringen har också i budgetpropositionen (1997/98:1 utg.omr. 18) angett att regeringen avser återkomma till i vårpropositionen 1998 med fortsatt redovisning av vilka insatser som har gjorts för att långsiktigt trygga effektiviteten och tillförlitligheten i lantmäteriverksamheten.
frs · GL12320 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka erbjudanden eller verksamheter som har gett eller diskuterat med den chilenska regeringen om de köper JAS 39 . Eftersom jag är ansvarigt statsråd för exportfrämjandefrågor rörande försvarsmateriel har frågan överlämnats till mig för besvarande. Relationerna mellan och är utomordentliga och en mängd frågor diskuteras mellan våra båda länder. Dessa gäller bl.a. samarbete inom , biståndssamarbete i tredje land, EU-frågor och ekonomiskt samarbete, bl.a. på miljöområdet. Statsminister besökte mellan åtföljd av en officiell delegation och ett mindre antal affärsmän. Under besöket träffade statsministern bl.a. president samt landets utrikes- och försvarsministrar. Besöket utgjorde en del av ett mycket intensivt besöksutbyte mellan länderna. En mängd frågor diskuterades under statsministerns besök, bl.a. förhållande till EU. Ett viktigt syfte med besöket var att markera stöd för Saabs och British Aerospace's ansträngningar att exportera Gripen till . Ett samarbete med på detta område skulle vara mycket positivt för i en rad avseenden. Vissa länder ställer ibland som villkor för större inköp av försvarsmateriel att säljaren erbjuder motprestationer i form av s.k. off-set eller kompensationsaffärer. Det är i sådana fall det exporterande företaget som måste kunna presentera ett paket som innebär att dessa krav kan tillgodoses. Om det gäller export från är det alltså inte den som erbjuder sådana motprestationer. Jag vill å det bestämdaste framhålla att regeringen inte till den chilenska regeringen har gjort några utfästelser om bistånd eller annan verksamhet som är kopplade till om köper JAS 39 . Det finns ingen som helst koppling mellan det avtal på biståndsområdet som undertecknades i samband med statsministerns besök och en eventuell JAS-affär.
frs · GL12321 · 1997-12-31 00:00:00 — Per har frågat miljöministern vad hon avser göra för att skapa mer konsekvens i bidragsreglerna för sanering av radon i dricksvatten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. beslöt att får disponeras för bidrag till radonsanering av dricksvatten (prop. 1996/97:150 s. 170 och 176, bet. 1996/97:FiU 20, rskr. 1996/97:284). Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1997:638) om bidrag till sanering av radon i dricksvatten. Förordningen trädde i kraft . Gränsvärden för radon i dricksvatten infördes genom Statens livsmedelsverks kungörelse (SLV FS 1997:32) om ändring i kungörelsen (SLV FS 1989:30) med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten. Därmed inträdde skyldighet för kommunerna att se till att vattnets becquerellhalt inte överstiger /l vatten när det når konsumenterna. Mellan regeringen och finns en överenskommelse om att statliga beslut som medför ökade kostnader för kommunerna skall åtföljas av finansiering. Av det skälet har anvisat medel till täckande av kommunernas kostnader för radonsanering i dricksvatten. Det är i första hand ett ansvar för ägarna av enskilda vattentäkter att underhålla och rusta upp sina täkter. Regeringen förslog ändå ett visst bidrag för att täcka de enskilda täktägarnas kostnader för radonsanering. beslöt i enlighet med regeringens förslag. Bidrag får lämnas av den skäliga kostnaden för åtgärden, dock med högst , när becquerellhalten överstiger /l vatten. Reglerna för bidrag till enskilda vattentäkter beror på att kostnaderna för bidragen måste begränsas. Naturligtvis tål inte den som får sitt dricksvatten från en enskild vattentäkt radon bättre än den som får sitt vatten från en vattentäkt. För egen del anser jag att några ytterligare åtgärder i frågan inte är påkallade.
frs · GL12322 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att säkra den biologiska mångfalden och leva upp till de krav konventionen om biologisk mångfald ställer. Miljövårdsberedningen har haft regeringens uppdrag att yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och formerna för att åstadkomma detta skydd. Beredningen har i sin - behov och kostnader (SOU 1997:97) lämnat förslag till ett väsentligt utökat skydd av skogsmark för naturvårdsändamål. och har den 15januari 1998 redovisat uppdrag om att utvärdera miljöeffekterna av den nya skogspolitiken. Bägge dessa rapporter bereds i och regeringen avser att återkomma till med förslag till åtgärder för att skall leva upp till de krav som ställs i konventionen om biologisk mångfald.
frs · GL12323 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att ta initiativ i för att resolution 688 (1991) följs upp med konkreta åtgärder mot regimen i . I säkerhetsrådets resolution 688 fördöms den irakiska regimens förtryck mot civilbefolkningen i bl.a. de kurdiska delarna. Rådet kräver att upphör med förtrycket. uttrycks förhoppningen om en öppen dialog så att civilbefolkningens mänskliga och politiska rättigheter skall kunna respekteras. Resolution 688 utgör en grundval för det fortsatta agerandet för att främja respekt för mänskliga rättigheter i . Det internationella samfundets agerande i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna har också stor betydelse. Kommissionen, som är i dessa frågor, följer den allvarliga situationen i . EU har, med som aktiv deltagare, tagit initiativet till en resolution om som antas med stor majoritet av såväl kommissionen som . I resolutionerna fördöms i kraftfulla ordalag den irakiska regeringens bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Förtrycket mot bl.a. kurder i norra tas också upp i resolutionerna. FN har genom att utnämna en särskild rapportör för , , också visat hur allvarligt man ser på situationen för de mänskliga rättigheterna i . Hans rapporter innehåller ytterst allvarlig kritik mot samt en rad förslag om hur situationen skulle kunna förbättras, bl.a. genom en utbyggd internationell övervakning på detta område. Regeringen kommer fortsatt verka aktivt för att såväl säkerhetsrådets resolution 688 som de resolutioner som antas av och kommission för de mänskliga rättigheterna följs upp. Situationen i kommer närmast att diskuteras under nästa möte med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. kommer då att noga studera förslagen från FN:s särskilde rapportör. Vårt agerande i säkerhetsrådet kommer att bedömas i ljuset av bl.a. frågans fortsatta hantering i kommissionen. fäster stor vikt vid att efterlever samtliga säkerhetsrådsresolutioner som rör landet. verkar för att FN:s humanitära arrangemang, den s.k. olja-för-mat-mekanismen, görs mer effektiv så att den i än större utsträckning skall kunna bidra till att minska lidandet för särskilt utsatta grupper i . Från svensk sida följer vi noga det humanitära läget i . Det kan nämnas att det svenska humanitära biståndet för insatser i uppgick till . har vidare inom EU aktivt verkat för att flyktingströmmen från norra sätts in i ett större politiskt sammanhang. I en sådan helhetsbedömning ingår i hög grad respekt för de mänskliga rättigheterna.
frs · GL12324 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att stoppa övergrepp mot homosexuella. Frågan är föranledd av uppmärksammade händelser i , och där homosexuella personer trakasserats och fått sina möteslokaler vandaliserade. De händelser som hänför sig till i sin fråga innefattar handlingar som redan enligt gällande lag utgör brottsliga gärningar. Vidare gäller att i den mån det kan visas att ett motiv för brotten varit att kränka personer på grund av deras sexuella läggning är det en försvårande omständighet som skall beaktas vid straffmätningen. Det finns således redan i gällande lagstiftning ett förstärkt skydd för homosexuella. Jag vill i sammanhanget framhålla hur allvarligt regeringen ser på brottslighet som riktar sig mot homosexuella och jag har vid tidigare tillfällen meddelat att regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att överväga bl.a. frågan om en kriminalisering av hets mot homosexuella. Ett beslut om en sådan utredning bereds inom . För att ge skydd åt homosexuella personer krävs också ett effektivt arbete från polisens sida. I många fall är det samma extrema grupperingar som bedriver hets mot folkgrupp som också bedriver hets mot homosexuella. Polisen har under en följd av år kartlagt och riktat insatser mot sådana grupperingar. I syfte att underlätta och effektivisera polisens arbete i bl.a. dessa delar kommer regeringen att föreslå att särskilda databaserade kriminalunderrättelseregister inrättas. I budgetpropositionen och i regleringbrevet för polisväsendet för har regeringen föreskrivit att brott med rasistiska förtecken skall ägnas särskild uppmärksamhet. Den beskrivna kopplingen mellan brott med rasistiska förtecken och brott mot homosexuella innebär att även den brottslighet som riktar sig mot homosexuella kommer att sättas mer i fokus. Utöver vad som nämnts kan det naturligtvis visa sig nödvändigt med särskilda insatser från polisens sida för att skydda bl.a. homosexuellas möteslokaler från vandalisering. Det är emellertid en fråga av operativ karaktär som i första hand den lokala polisen har att ta ställning till.
frs · GL12325 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra med anledning av uppföljning av vad förskrivningsrätt av vissa läkemedel för distriktssköterskor lett till. gäller en generell förskrivningsrätt av vissa läkemedel för distriktssköterskor med viss utbildning i farmakologi och sjukdomslära. De läkemedel som får förskrivas av distriktssköterskor är upptagna på en särskild lista som ges ut av . har gjort en uppföljande studie, Distriktssköterskornas förskrivningsrätt, av reformen. Studien visar att förskrivningsrätten på olika sätt bidragit till en enklare och effektivare handläggning av vissa åtgärder inom hälso- och sjukvårdsområdet. konstaterar bl.a. att förskrivningsrätten inneburit en kompetenshöjning hos distriktssköterskorna som medfört ett mervärde för patienten genom att den bl.a. ökar tillgängligheten till behandlingsalternativet läkemedel samt underlättar för äldre, funktionshindrade och andra som har svårigheter att ta sig till vårdcentral eller annan mottagning där läkare finns. anser därför att en översyn av indikationsområden och läkemedel bör ske med som aktiv part, att en diskussion bör föras vad gäller förnyelse av läkares recept till välinställda patienter med vissa sjukdomstillstånd samt att en översyn av formerna för information i samband med att förteckningen förnyas bör ske. anser vidare att det på grund av förändringar som skett inom särskilt hälso- och sjukvård för äldre bör finnas anledning att överväga en utvidgning av förskrivningsrätten till att gälla även andra sjuksköterskekategorier/befattningar. Som exempel anges legitimerade sjuksköterskor med specialistutbildning inom geriatrik/gerontologi verksamma inom hälso- och sjukvård för äldre, och distriktssköterskor verksamma inom skolhälsovård. Jag kommer att föreslå regeringen att ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och organisationer bereda ärendet vidare med den inriktning som föreslår.
frs · GL12326 · 1997-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilda åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att förhindra att hivspridningen ökar. De hivpreventiva insatserna har varit framgångsrika och har förblivit ett land med en i internationell jämförelse låg förekomst av hivinfektion. Framgången bygger på ett långsiktigt och systematiskt arbete innefattande bl.a. skolan och dess sex- och samlevnadsundervisning, hälso- och sjukvården, och inte minst frivilligorganisationerna. Det hivpreventiva arbetet skall enligt regeringens mening ges fortsatt hög prioritet och de förbättrade behandlingsmetoder mot hiv/aids som blivit tillgängliga får på intet sätt tas till intäkt för att dra ned på det förebyggande arbetet. I budgetpropositionen angav regeringen att inriktningen på det hivpreventiva arbetet ligger fast dvs. att insatserna bör genomföras inom ramen för sammanhållna handlingsprogram, att insatserna i ökad utsträckning bör riktas mot de grupper som löper störst risk att smittas med hiv/aids, att samarbetet mellan olika aktörer behöver fördjupas, att stödet till frivilligorganisationer bör prioriteras och deras kompetens tas till vara och utvecklas samt att insatserna fortlöpande skall följas upp och utvärderas. Storstadsregionerna har en särskild roll i det hivpreventiva arbetet och dessa har efter ansökan och prövning av erhållit särskilda bidrag från anslaget insatser mot aids. Verksamheten har i stort funnit sina former och har ett starkt politiskt stöd. I syfte att gå ifrån det särskilda ansökningsförfarandet och de resurskrav detta ställer föreslog regeringen i budgetpropositionen att under anslaget A2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 avsätta sammanlagt för förebyggande insatser till storstadsregionerna att utgå efter en schabloniserad modell. Regeringen har fattat beslut om medlens fördelning. Regeringen har vidare i regleringsbrevet avseende 1998 givit i uppdrag att följa upp och utvärdera det hivpreventiva arbetet i storstadsregionerna. Vad avser stöd till de frivilliga riksorganisationerna, projekt utanför storstadsregionerna och till verksamhet för att förebygga hiv/aids har 65,6 miljoner anslagits . Detta innebär att de statliga medlen - vid sidan om de medel för forskning och utvecklingsarbete som utgår från i första hand utgiftsområde 16 - för att förebygga hiv uppgår till att jämföra med ett anslag om 1997.