prop · GK03155 · 1997-01-01 00:00:00 — självdeklaration föreligger Skyldighet att lämna endast om den uppburna självdeklaration föreligger pensionen överstiger för endast om den uppburna gift skattskyldig 134,0 pensionen överstiger för procent och för annan gift skattskyldig 134,0 skattskyldig procent och för annan av basbeloppet enligt 1 skattskyldig kap. 6 § lagen (1962:381) av basbeloppet enligt 1 om allmän försäkring minskat kap. 6 § lagen (1962:381) enligt tredje stycket om allmän försäkring minskat samma lagrum. Gränsen 151,5 enligt tredje stycket procent av sistnämnda be- samma lagrum. Gränsen 151,5 lopp gäller också gift procent av sistnämnda be- skattskyldig som under lopp gäller också gift någon del av året uppburit skattskyldig som under folkpension som ogift. någon del av året uppburit folkpension som ogift. Som folkpension räknas inte barnpension och vårdbidrag. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1995:1522. 3 Ärendet och dess beredning Huvuddelen av det offentliga ekonomiska trygghetssystemet i form av socialförsäkringsförmåner, inklusive bidrag av olika former, administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. finns hos försäkringskassorna ett ADB-stöd för handläggningen. ADB-stödet används främst som ett stöd för utbetalningsfunktionen. ADB-systemen inom socialförsäkringsadministrationen omfattar ett flertal personregister i den mening som avses i datalagen (1973:289). För förande av lokala ADB-register för väsentligen sjukpenning- och rehabiliteringsärenden gäller lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (SjfrL). pågår arbete med att tillskapa lokala rehabiliteringsregister. För sjukpenningärendena finns ännu ingen färdig teknisk lösning för den funktion som SjfrL förutsätter, nämligen kommunikation mellan en central utbetalningsfunktion och lokal hantering i övrigt. För registerhanteringen hos försäkringskassorna gäller vidare lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL). Denna lag gäller i princip för de ärenden inom socialförsäkringsområdet som inte omfattas av SjfrL. Enligt SofrL får ett socialförsäkringsregister föras endast om regeringen genom en förordning har beslutat att inrätta registret. Fyra sådana register har inrättats. Flertalet av de personregister som används inom socialförsäkrings- administrationen förs ännu på grundval av tidigare av Datainspektionen meddelade tillstånd och de övergångsbestämmelser som medger att de ännu får användas. En redogörelse för register inom socialförsäkringsområdet som förs med tillstånd av Datainspektionen finns i bilaga 1. Under avsnitt 4 lämnas uppgifter om personregister i övrigt som förs inom socialförsäkringsadministrationen. Under arbetet med uppbyggnaden av de lokala sjukförsäkringsregistren och under förberedelserna med att ta fram underlag till de förordningar om inrättande av övriga register som behövs har RFV pekat på vissa tillämpningsproblem och effektivitetsförluster som har sin grund i att de nämnda registerlagarna inte är kongruenta. Mot bakgrund härav aviserade regeringen i proposition 1995/96:128 Följdändringar till reformen om tvåpartsprocess vid de allmänna för- valtningsdomstolarna samt vissa registerfrågor inom socialförsäkringsadmini- strationen en översyn av vissa bestämmelser i främst SjfrL och uttalade att det i samband med en sådan översyn finns anledning att överväga en sammanslagning av de båda registerlagarna. Vid tillkomsten av SofrL övervägdes om register för försäkringskassornas administration av ersättningar till privata vårdgivare borde regleras i samma lag. Regeringen fann emellertid att dessa register borde regleras i särskild ordning. gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till författningsreglering av vårdersättningsregister. RFV överlämnade till en rapport med förslag till lag om vårdersättningsregister (RFV anser 1994:7). Rapporten har remissbehandlats. I den tidigare nämnda propositionen, prop. 1995/96:128, konstaterar regeringen att förutsättningarna ändrats efter det att RFV:s rapport lämnats på så sätt att försäkringskassornas uppgifter i fråga om vårdersättning numera endast gäller tandvårdsersättning. Det kan därför, enligt vad regeringen anför i propositionen, finnas anledning att inom ramen för den aviserade lagöversynen på nytt överväga frågan om separat eller integrerad lagstiftning när det gäller vårdersättningsregister. Vad regeringen anfört i propositionen i dessa delar föranledde inte några invändningar vid riksdagsbehandlingen av propositionen (bet. 1995/96:SfU6, rskr. 1995/96:186). En översyn av registerlagstiftningen inom socialförsäkringsområdet har gjorts i enlighet med vad som uttalades i proposition 1995/96:128. har redovisat denna översyn i departementspromemorian Översyn av registerlagarna inom socialförsäkringsadministrationen, Ds 1996:70. I bilaga 2 lämnas en redovisning av departementspromemorians huvudsakliga innehåll. Departementspromemorian har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. En remissammanställning finns tillgänglig hos (dnr S96/8418/F). Det läggs också, efter framställningar från och , fram förslag om ändringar i sekretesslagen (1980:100) och lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. I sistnämnda lagförslag föreslås ett tydliggörande av RFV:s skyldighet att lämna över uppgifter till bl.a. sjukvårdshuvudmännen i samband med sådana överläggningar som anges i 3 § den lagen. I sekretesslagen föreslås en bestämmelse av innebörd att sekretessbelagda uppgifter hos RFV som förs över till sjukvårdshuvudmännen i samband med sådana överläggningar som nämnts skall vara sekretessbelagda även hos sjukvårdshuvudmännen. Med anledning av en tidigare ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott föreslås vissa följdändringar dels i lagen (1969:205) om pensionstillskott, dels i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. På en punkt där Lagrådet har förordat en annorlunda lydelse av en paragraf i förslaget till socialförsäkringsregisterlag, med följdändring i två andra paragrafer, har regeringen valt att inte följa Lagrådets förslag. Frågan behandlas i avsnitt 9.5. I övrigt har regeringen följt Lagrådets förslag. I förslaget till socialförsäkringsregisterlag och förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. har gjorts redaktionella ändringar i förhållande till de till Lagrådet remitterade förslagen. Efter lagrådsgranskningen har tillkommit förslag om vissa följdändringar till ändringar som har gjorts i lagen om pensionstillskott. Såvitt gäller lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter är den visserligen en sådan lag som hör till lagrådets granskningsområde men med hänsyn till att den föreslagna ändringen inte innebär någon förändring i sak anser regeringen att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Den nuvarande registerregleringen inom socialförsäkringsområdet Datalagen (1973:289) innehåller de allmänna bestämmelser som reglerar inrättande och förande av personregister. Med personregister avses register, förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp av automatisk databehandling (ADB) och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften. Datalagens regler är avsedda att skydda mot otillbörliga intrång i den enskildes integritet. Personregister får bara inrättas av den som har fått licens av Datainspek- tionen. För vissa register kan därutöver krävas särskilt tillstånd av Datainspektionen. Registren står under tillsyn av Datainspektionen, som också har rätt att meddela föreskrifter (villkor) i vissa avseenden för de enskilda registren. Undantagna från tillståndsplikt är s.k. statsmaktsregister, dvs. register vars inrättande beslutas av eller regeringen. Även statsmaktsregister står under Datainspektionens tillsyn och inspektionen har därför generell rätt att meddela föreskrifter även för statsmaktsregister i den mån inte eller regeringen lämnat föreskrifter i samma hänseende. I samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB betonades vikten av författningsreglering vid registrering av känsliga personuppgifter (bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160). I enlighet med denna målsättning har inom socialförsäkringsområdet tillkommit de inledningsvis nämnda lagarna, dvs. lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (SjfrL) och lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL). Därutöver gäller för registerhanteringen vissa av regeringen beslutade förordningar. 4.2 Författningsregleringen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna 4.2.1 Lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Varje lokalkontor får föra ett sjukförsäkringsregister för sitt verksamhetsområde SjfrL trädde i kraft . I lagen föreskrivs att varje lokalkontor inom en allmän försäkringskassa med hjälp av ADB får föra ett sjukförsäkringsregister för sitt verksamhetsområde. Vidare får den för- säkringskassa som enligt särskilda bestämmelser prövar frågor om förmåner för sjömän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring föra ett register över sjömän. Registren får användas för handläggning av 1. ärenden om inskrivning hos , 2. fastställande av sjukpenninggrundande inkomst, 3. rätt till och utbetalning av sjukpenning, sjukpenningtillägg, ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet och rehabiliteringsersättning enligt AFL, 4. sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän och motsvarande äldre bestämmelser, 5. ersättning för kostnader för sjuklön som avses i 16 § lagen (1991:1047) om sjuklön samt ersättning vid tvist enligt 20 § samma lag. Vidare får ett sjukförsäkringsregister också användas för förberedande åtgärder för handläggning av de angivna ärendeslagen. Ett register får vidare användas för försäkringskassornas egen och för RFV:s tillsyn, uppföljning och utvärdering av försäkringskassornas verksamhet rörande denna ärendehandläggning och för att framställa statistik över den verksamheten. Ett sjukförsäkringsregister får slutligen användas för handläggning av ärenden om försäkring enligt 17 § lagen om sjuklön och enligt lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader. är registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som förs inom kassans ansvarsområde. I SjfrL anges registerinnehållet i detalj I SjfrL anges i princip uttömmande vilka integritetskänsliga uppgifter som får tas in i ett register. Allmänna ärendeuppgifter som får registreras är personnummer, namn, adress, telefonnummer, medborgarskap, folk- bokföringsfastighet, folkbokföringsort, sjukpenninggrundande inkomst, årsarbetstid och karenstid. I ärenden om sjukpenning och vissa andra ersättningar enligt AFL, ar- betsskadeförsäkringslagstiftningen och lagen om sjuklön får utöver de allmänna ärendeuppgifterna i ett register anges tidpunkt för sjukanmälan, sjukperiod, uppgiven grad av nedsatt arbetsförmåga, den försäkrades yrke och arbetsuppgifter, förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare, sjukskrivningsperiod, arbetsgivares namn, adress, telefonnummer, organisations- eller personnummer, arbetsställenummer eller fartyg samt näringsgren, förekomsten av anmälan om arbetsskada eller motsvarande skada samt tidpunkt då sådan skada inträffat, sjuklön, sjuklöneperiod och anledningen till att ärendet avslutats. I rehabiliteringsärenden får dessutom anges förekomsten av rehabilite- ringsutredning, annan utredning än rehabiliteringsutredning, ansökan om rehabiliteringsersättning och fastställd rehabiliteringsplan samt arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. Utöver de uppgifter som angetts får ett sjukförsäkringsregister innehålla uppgifter om inkomster och andra förhållanden som har betydelse för bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst, sjukpenning och övriga förmåner och ersättningar eller för utbetalning av förmåner och ersättningar. Slutligen får i ett sjukförsäkringsregister anges uppgifter om tidpunkter för andra registrerade förhållanden än som angetts i det föregående, och domstols avgörande såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats, förekomsten av överklagande av sådant avgörande samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med registret. En registrering av sådana uppgifter som får tas in i ett sjukförsäkrings- register får inte innehålla uppgifter om att den som registreringen avser misstänks eller har dömts för brott, avtjänar eller har avtjänat straff, undergår eller har undergått annan påföljd för brott eller är eller har varit föremål för annat tvångsingripande för vård och omsorg. Detta gäller också uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, omdömen eller andra värderande upplysningar i fråga om den registrerade. Terminalåtkomst till uppgifter i ett sjukförsäkringsregister får endast finnas hos det lokalkontor inom en allmän försäkringskassa som för registret. Terminalåtkomst till registret över sjömän får endast den försäkringskassa ha som för detta register. Möjligheterna att på ADB-medium lämna ut uppgifter är begränsade Utlämnande av uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister på ADB-medium får ske endast i vissa i lagen uppräknade fall. Regleringen innebär att lokalkontor på detta sätt kan förse varandra med uppgifter som behövs för sådan ärendehandläggning som registren får användas för. På motsvarande sätt kan ett lokalkontor och den försäkringskassa som för registret över sjömän lämna ut uppgifter till varandra. För det andra får vissa uppgifter i ett sjukförsäkringsregister lämnas ut på ADB-medium till RFV. Utlämnande får ske för verkställighet av beslut i ärenden om ersättningar och förmåner som registren får användas för och för utförande av administrativa åtgärder i sådana ärenden. Utlämnande av uppgifter till RFV får också ske som underlag för beslut i ärenden om andra ersättningar och förmåner än de som får handläggas med stöd av registren. De uppgifter som får lämnas ut till RFV i dessa syften är uppgifter om den registrerades personnummer, namn, adress, telefonnummer, tidpunkt för sjukanmälan, arbetsgivares namn och adress, förhållanden som har betydelse för utbetalning av en ersättning eller en förmån, och domstols avgörande såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats, förekomsten av överklagande av sådant avgörande samt behövliga tekniska och administrativa uppgifter. Uppgift om en registrerads personnummer och namn och uppgift om förekomsten av anmälan om yrkesskada och tidpunkten då sådan skada inträffat får också lämnas ut på ADB-medium till RFV för verkets egen handläggning av yrkesskadeärenden. I övrigt får uppgifter i ett sjukförsäkringsregister endast lämnas ut på ADB- medium till centralkontoret hos den försäkringskassa inom vars ansvarsområde registret förs och till RFV för tillsyn, uppföljning och utvärdering av den ärendehandläggning hos försäkringskassorna som får ske med stöd av ett register och för framställning av statistik över den verksamheten. Användningen av sökbegrepp är i viss mån begränsad I lagen regleras i vilken utsträckning integritetskänsliga uppgifter får användas som sökbegrepp i ett sjukförsäkringsregister. Regleringen innebär att flertalet av de allmänna ärendeuppgifterna och uppgifterna i ersättningsärenden får användas som sökbegrepp. Uppgift om medborgarskap får dock inte användas som sökbegrepp. Uppgifter i rehabiliteringsärenden får användas som sökbegrepp endast i sådana ärenden som rör uppföljning och utvärdering av verksamhet och för framställning av statistik över den verksamheten. I övrigt får vissa tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med ett register användas som sökbegrepp enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För gallring är huvudregeln tio år SjfrL innehåller vidare bestämmelser om gallring av uppgifter. Huvudregeln är att uppgifterna i ett register skall gallras efter det att ärendet där de förekommer har avslutats. Uppgifter i rehabiliteringsärenden skall dock gallras efter ärendets avgörande. Undantag från gallringsplikten gäller för vissa grunduppgifter som bl.a. personnummer och namn. Sådana uppgifter får inte gallras så länge den försäkrade är inskriven vid det lokalkontor, eller i fråga om sjömän den försäkringskassa, som för registret. Ett urval av registermaterial får trots gallringsplikten bevaras för forskningens behov. Sådant material skall överlämnas till arkivmyndighet. Närmare föreskrifter om bevarande får med stöd av ett bemyndigande i lagen meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. SjfrL innehåller slutligen bestämmelser om skyldighet för att informera de försäkrade om ett sjukförsäkringsregister. Informationen skall omfatta ändamålet med registret och vad det får innehålla. Informationen skall vidare innehålla upplysning om de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller och om rätten att få registerutdrag enligt datalagen. I övrigt skall informationen innehålla upplysning om de begränsningar beträffande terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för ett register. 4.2.2 Utfyllande reglering rörande lokala sjukförsäkringsregister Förordningen (1993:836) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Förordningen innehåller föreskrifter om de lokala sjukförsäkringsregistren när det gäller undantag från gallringsskyldigheten samt beträffande sökbegrepp och verkställighet. Undantag från skyldigheten att gallra uppgifter har sålunda föreskrivits av hänsyn till forskningens behov när det gäller register som förs inom , och läns allmänna försäkringskassor. Motsvarande undantag har gjorts för allmänna försäkringskassa. I övriga län skall undantag för forskningens behov göras för uppgifter i fråga om personer som är födda den femte, femtonde och tjugofemte i . Beträffande sökbegreppen har regeringen med stöd av 19 § andra stycket SjfrL överlåtit åt RFV att meddela föreskrifter. RFV får även meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av lagen. RFV:s föreskrifter (RFFS 1994:22) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna RFV:s föreskrifter innehåller bestämmelser om att vissa tidpunkter om registrerade förhållanden får användas som sökbegrepp enligt SjfrL. RFV har också föreskrivit i vilken utsträckning handläggares namn eller annan identifikation får användas som sökbegrepp. Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om sökbegrepp såvitt avser tekniska och administrativa uppgifter och tidpunkter för sådana uppgifter. Slutligen erinras i föreskrifterna om att de angivna uppgifterna får användas som sökbegrepp endast för de ändamål som anges i SjfrL. 4.3 Lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister SofrL trädde i kraft och är tillämplig på ADB-register hos RFV och de allmänna försäkringskassorna som behövs för handläggningen av ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner (socialförsäkringsregister). Lagen är i princip tillämplig på det område av socialförsäkringen som inte omfattas av SjfrL. SofrL innehåller de grundläggande generella bestämmelserna för sådana register i fråga om registerändamål, registerinnehåll, sambearbetning, terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp, gallring och den registeransvariges informationsskyldighet till allmänheten. Socialförsäkringsregister inrättas genom förordning Genom SofrL inrättas inte några register. Ett socialförsäkringsregister får föras endast om regeringen genom en förordning har beslutat att inrätta det. Registerändamålen är mer allmänt utformade än i SjfrL Ett socialförsäkringsregister får, i den utsträckning regeringen föreskriver, användas för handläggning av ärenden om socialförsäkringsförmåner och andra förmåner som enligt lag eller förordning ankommer på de allmänna försäkringskassorna eller RFV. Ett register får också användas av försäkringskassorna och RFV för förberedande åtgärder för sådan handläggning. Som tidigare nämnts är dock lagen i princip inte tillämplig på det område av socialförsäkringen som omfattas av SjfrL. Ett socialförsäkringsregister får dock användas för utbetalning av sådana förmåner och ersättningar som avses i SjfrL samt för handläggning av ärenden om återbetalning av sådana förmåner och ersättningar. Det kan t.ex. gälla utbetalning eller återbetalning av sjukpenning eller ersättning för sjuklönekostnader. Ett socialförsäkringsregister får också användas för inbetalning av avgifter för frivillig sjukpenningförsäkring och för försäkringar mot kostnader för sjuklön och vissa semesterlönekostnader. Även i dessa fall gäller att regeringen närmare skall föreskriva i vilken utsträckning registeranvändning får ske. I den omfattning regeringen föreskriver det kan också Statens löne- och pensionsverk och dess kommunala motsvarighet få använda ett socialförsäkrings- register för handläggning av ärenden om utbetalning av socialförsäkringsförmåner och samordning av avtalspensionsförmåner. Ett socialförsäkringsregister får användas av RFV och respektive försäk- ringskassa för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av statistik. Registerinnehållet är mer allmänt utformat än i SjfrL Ett socialförsäkringsregister får innehålla uppgifter om den som förekommer i ett ärende som en försäkringskassa eller RFV handlägger enligt lag och förordning. Detsamma gäller då förberedande åtgärder för handläggningen vidtas beträffande den som kan förekomma i ett sådant ärende. En förutsättning är att uppgifter om personen har betydelse för handläggningen av ärendet. De uppgifter som får antecknas om en enskild person är vissa identitets- och folkbokföringsuppgifter, nämligen personnummer, namn, adress, folkbokföringsort och folkbokföringsfastighet. Vidare får anges uppgifter om sådana ekonomiska och personliga förhållanden som har betydelse för rätten till och utbetalning av förmåner. Det får också anges uppgifter om civilstånd och medborgarskap. När det gäller registrering av känsliga uppgifter gäller som huvdregel att ingen registrering får ske. Härifrån har emellertid gjorts undantag. Regis- trering av känsliga uppgifter får sålunda ske om de gäller 1. tidpunkt för sjukanmälan, 2. sjukperiod, 3. grad av nedsatt arbetsförmåga, 4. förekomsten av ansökan om smittbärarpenning enligt lagen (1989:255) om ersättning till smittbärare och den tidsperiod för vilken smittbärarersättning begärs, 5. förekomsten av ansökan om ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning för närståendevård och den tidsperiod för vilken sådan ersättning begärs, 6. förekomsten av anmälan om tillfällig föräldrapenning och den tidsperiod för vilken tillfällig föräldrapenning begärs, 7. beräknad tidpunkt för barns födelse, 8. tidpunkt för ansökan om havandeskapspenning, 9. förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av statligt personskadeskydd och skada till följd av olycksfall på grund av krigshändelse samt tidpunkt då sådan skada inträffat, 10. förekomsten av ansökan eller anmälan om assistansersättning enligt 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning, 11. förekomsten av sådan särskild grund för beaktande av högre bostadskostnad som avses i 14 § tredje stycket och 17 § fjärde stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 12. tidpunkter för sjukhusvård,