prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har i regleringsbrevet för uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa en plan för införande av ett miljöledningssystem inom myndig-heten. Regeringen har vidare i regleringsbrevet uppdragit åt Försvars- makten och att utarbeta ett förslag till policy för miljöanpassad upphandling av försvarsmaterial. Regeringen har uppdragit åt att ingå i ett pilotprojekt inom vilket ett tjugotal myndigheter skall påbörja utveckling av miljöledningssystem. Pilotmyndigheterna skall även redovisa frågor kring miljöanpassning av sin upphandling. Vid sidan om miljöarbetet inom Försvarsmakten skall de miljöpolicyar som upprättats för , respektive stegvis implementeras. Även inom fredsräddningstjänsten har miljöarbetet intensifierats. Så skall även ingå i pilotprojektet att införa miljöled-ningssystem. Verket skall också fortsätta sitt arbete med ett miljöprogram för verket och i högre grad än beakta miljöaspekter i sin tillsyns-verksamhet. Vidare har i samråd med sett över den gällande in- riktningen för beredskapen för oljebekämpning och sanering efter oljeutsläpp till sjöss. Översynen innehåller även förslag till åtgärder. Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt att utforma en miljöpolicy. spelar en alltmer aktiv roll i det internationella försvarsmiljö- arbetet. Ett exempel är medverkan i NATO:s miljökommittés (of /CCMS) arbete. Regeringen bedömer att flera av CCMS s.k. pilotstudier - t.ex. den om miljöledningssystem inom den militära sektorn och den om miljöhot och säkerhetspolitik - kommer att få betydelse för försvarsmiljöarbetet även i . Ett annat exempel på det internationella arbetet är Försvarsmaktens miljösamarbete med försvarsmakt. Inom ramen för detta behandlas bl.a. frågor om buller och miljöhänsyn i materielanskaffningen. Som en uppföljning på mötet om militären och miljön i har vidare de svenska och amerikanska försvarsdepartementen tillsammans inom ramen för CCMS-samarbetet utarbetet miljöriktlinjer för den militära sektorn. Riktlinjerna är avsedda att hjälpa en stat att upprätta en miljöpolicy för den militära sektorn. Regeringen bedömer att riktlinjerna kommer att ha ett stort värde även för försvarsmiljöarbetet i . Riktlinjerna skall redovisas för FN:s ekonomiska kommission för (ECE) varefter de genom FN-systemets försorg kan spridas till andra regioner i världen. har inledande diskussioner förts mellan ECE, , och om en implementering av riktlinjerna i . Regeringen vill även erinra om att de nordiska försvarsministrarna enades om att utveckla det nordiska samarbetet på försvarsmiljöområdet. Samarbetet syftar till att åstadkomma dels en gemensam nordisk ram för det nationella försvarsmiljöarbetet, dels ett gemensamt nordiskt handlande med hjälp till staterna i närområdet som , de baltiska staterna och . Inom fredsräddningstjänsten bedrivs ett aktivt internationellt samarbete på miljöområdet. Detta omfattar frågor som kemikalieolyckor, transport av farligt gods samt utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss. Samarbetet genomförs inom FN-systemet på global och regional nivå samt i övrigt inom ramen för nordiska överenskommelser, det arktiska samarbetet, och särskilda överens-kommelser för och . Medlemskapet i EU har medfört ett ökat samarbete med andra stater på räddningstjänstområdet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: Miljöperspektivet skall genomsyra | | de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och finnas med i platsför-| | medlingen, i vägledningen och i rehabiliteringen. | | har i uppgift att utarbeta miljömål | | anpassade till de nationella miljömålen. Arbetsmarknadsut- | | bildningen kan bidra till att nå miljömålen. Bland planerade | | åtgärder bör särskilt framhållas att har avsatts| | för att driva på teknisk utveckling och skapa sysselsättning | | genom infrastrukturåtgärder. Decentralisering av | | arbetsmarknadspolitiken till de nya arbetsförmedlingsnämnderna | | ökar möjligheterna till goda lokala miljöinitiativ. Allmänt om sektorns miljöpåverkan Det finns stora möjligheter att utforma arbetsmarknadspolitiken, så att den bidrar till en utveckling av ny teknik, förenar miljö- och sysselsättningsmål och påskyndar omställningen till en ekolo-giskt hållbar utveckling. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar miljön i samma utsträckning som de samhällsområden som insatserna berör. Arbetsmarknadspolitiken finansierar i hög grad verksamhet som inte annars hade kommit till stånd. Det är i det sammanhanget viktigt att säkerställa att samhället inte subventionerar miljöskadliga verksamheter eller stimulerar miljöskadligt beteende. I den sysselsättningspolitiska propositionen (prop.1995/96: 222) anges att arbetsmarknadspolitiken skall medverka till och påskynda förändringarna i samhället bland annat på miljöområdet. Miljöperspektivet skall gå som en "grön" tråd genom platsförmedlingen, i vägledningen, i rehabilite-ringen och i de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. I regleringsbrevet för avseende anges att myndigheten skall i samråd med utarbeta miljömål för den egna verksamheten samt anpassa delmål inom myndig-hetens ansvarsområde till de nationella miljömålen. Arbetet skall rappor-teras till regeringen . bevakar utvecklingen av arbetsmiljön i flera av de branscher där kraven på kretslopp nu har börjat få genomslag. forskning- och utvecklingsarbete berör i en rad avseenden förutsättningarna för en hållbar utveckling av arbetsliv och hälsa. Utvecklingen går mot ökad integrering av det arbetsmedicinska och miljömedicinska FoU-arbetet och riskbedömningen, t.ex. då det gäller exponering för kemiska, fysikaliska och biologiska faktorer. Institutets samarbete med olika universitet och högskolor skapar också bryggor mellan frågeställningar kring arbetsmiljö och yttre miljö. I syfte att uppmärksamma de konsekvenser som kretsloppsanpassningen har för arbetslivet överväger att starta ett projekt som går ut på att kartlägga kretsloppsutvecklingen ur ett arbetslivsperspektiv i länder som ligger långt framme i detta avseende och återföra erfarenheterna från dessa till . Möjligheter att miljöanpassa sektorn En miljöanpassning av sektorn kan driva på den tekniska utvecklingen och skapa sysselsättning som miljön förbättras. Möjligheter finns också att genom olika utbildningssatsningar, som t.ex. utbildning av miljöinformatörer, bidra till en ökad miljömedvetenhet i företag och bland allmänheten. En central fråga är hur effektiva olika statliga finansieringsformer är i att åstadkomma positiva miljö- och syssselsättningseffekter. Här måste bidragssystemens undanträngningseffekter beaktas. En annan viktig aspekt är att man genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan rikta insatserna till att ge arbete åt vissa grupper t.ex. ungdomar, långtidsarbetslösa, handikappade osv. Man bör även uppmärksamma hur olika åtgärder för att förbättra den yttre miljön i vissa fall kan ge en försämrad arbetsmiljö för de som har att utföra olika miljösaneringsarbeten. Planerade och pågående åtgärder Med anledning av sysselsättningspropositionen har beslutat om ett femårigt program för miljöförbättring om . Investe- ringsbidragen skall i första hand ges till åtgärder som leder till att: 1. minska total mängd genererat avfall eller minska avfallets farlighet, 2. återvinna och utnyttja avfallsfraktioner, 3. separera olika avfallsfraktioner, 4. avskilja miljöfarligt avfall, 5. återanvända byggnadsmaterial, 6. kretsloppsanpassa renovering av byggnader, 7. minska utsläpp av kväve och fosfor från avloppsvatten 8. separera avloppsvatten, eller 9. ekologiskt förbättra dagvattenhanteringen. I särskilda fall får bidrag lämnas även till annat som främjar en ekologiskt hållbar utveckling. En förutsättning för bidrag är också att åtgärderna kan antas medföra en påtaglig förbättring för miljön, bidra till utveckling av ny teknik eller nya arbetsmetoder samt öka sysselsättningen. har ett flertal arbetsmarknadspolitiska åtgärder haft miljöprofil. Det gäller i synnerhet projekt som genomförts som miljö-anpassade ROT-program, ALU-arbeten eller beredskapsarbeten. Exempel på arbetsmarknadspolitiska satsningar inom miljöområdet är de som avsatts enligt propositionen för miljöinvesteringar med sysselsättningsinriktning (prop.1994/ 95:25, rskr. 1994/95;145, 146 FiU1). Insatserna fördelades på stöd om: för bidrag om till åtgärder inom VA-sektorn inkl. ledningsnät. för upprustning av naturvårdsområden. för efterbehandling av förorenade områden. som får lämnas för bidrag om för bullersanering för bidrag om för fjärrvärmeutbyggnad. har därefter beslutat att avsätta ytterligare till bidrag för omställning i ekologiskt hållbar riktning (prop.1994/95:100 rskr. 1994/95:257 JoU14). Ett flertal kommuner har enskilt eller i samverkan initierat olika miljö- och kretsloppsprogram som tar sikte på en ökad sysselsättning. På länsnivå har i ett flertal län bl.a. i och bedrivits samarbete mellan kommuner, landsting, länsstyrelse och andra myndig-heter och organisationer i syfte att formulera länsstrategier för att förena en ekologiskt hållbar utveckling med en gynnsam näringslivs- och sysselsättningsutveckling. Projekten inbegriper i allmänhet insatser som finansieras inom ramen för arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Inom ovan nämnda kommun- och länssatsningar och i andra sammanhang kan krav på ökad kompetens och medvetenhet om miljöfrågor i hög grad tillgodoses genom arbetsmardnadsutbildning. Drygt hälften av de 24 länsarbetsnämnderna har under 1994-96 upphandlat antingen hela miljöutbildningar eller generella miljömoduler i kontinuerligt pågående kurser. Med hela miljöutbildningar avses i detta sammanhang t.ex. kurs i miljörätt, ekoturism eller tvärkunskap för sunda hus. Länsarbetsnämnderna har upphandlat kurser som förbereder för arbete i företag eller förvaltning t.ex. natur- och miljöutbildning, skogs- och fjällturism eller miljökonsekvensutbildning. Inom ramen för den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen har en utbildning av miljöinformatörer påbörjats. Utbildning av miljöinforma-törer som Arbetslivsutveckling (ALU) har exempelvis startats i samarbets-projekt mellan Näringslivets Förpackningsråd och . Inom projektet har 100 miljöinformationsledare i en första etapp utbildats landet runt. Dessa fungerar som projektledare för ett antal ALU anställda som skall fungera som miljöinformatörer till allmänhet, företag och myndigheter. AMS planerar fortsätta utbildningen i en andra och tredje etapp. En grov skattning av resultaten från genomförda kurser upphandlade av länsarbetsnämnderna visar att olika arbetsmarknadsutbildningar med miljöprofil innebär en kompetenshöjning, som för olika yrkesgrupper underlättar möjligheterna till nya arbetsuppgifter. Behov av nya och förbättrade mål Det föreligger ett stort behov av att kunna bedöma sysselsättnings- och miljöeffekterna samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika "gröna jobb" satsningar. En utvärdering av de bidragsprogram på miljö- och sysselsätt- ningsområdet som Delegationen för ekologisk omställning administrerat kommer att redovisas . Vid sidan om miljöaspekter på de arbetsmarknadspolitiska ågärderna finns det anledning att närmare studera sysselsättningseffekterna av en miljöanpassning av samhällets olika delar. En sådan analys kan bidra till att miljöpolitiken utformas så att så många arbetstillfällen som möjligt skapas. Ett exempel är energisektorn, där en ökad användning av bio-bränslen ger nya arbetstillfällen med god geografisk spridning i landet. UTBILDNING, FORSKNING OCH UTVECKLING -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: Sektorns miljöpåverkande roll består| | till stor del av att inom utbildning, forskning och utveckling | | utveckla insikt och kunskap om miljön och handlingsförmåga för att| | skapa förutsättningar för ett hållbart samhälle. Ett hållbart | | samhälle som innebär såväl en ekologiskt som en socialt och eko-| | nomiskt hållbar utveckling. Allmänt om sektorns miljöpåverkan De internationella deklarationer och överenskommelser som förbundit sig att följa utgör en naturlig bas för de bestämmelser som finns införda i nationella dokument (Skollag, läroplaner etc). Exempel på sådana överenskommelser är Riodeklarationen och handlingsprogrammet där utbildnings- och forskningsfrågor behandlas integrerade i kapitlen 25 (bl.a. barns och ungdomars deltagande i beslutsprocessen), 28 (samrådsförfarande i alla kommuner), 31 (samverkan vetenskap och samhälle, etiska principer) och 35b (forskning för hållbar utveckling) och som ett eget kapitel 36. I det följande redovisas hur miljöfrågorna behandlas i de grundläggande dokument med bestämmelser som gäller för de olika nivåerna i utbild- ningssystemet. Kunskapsmål som berör miljöområdet Förskolan skall bidra till att barnen känner ansvar för naturen och får erfarenheter och grundläggande kunskaper om - sig själva och andra - sig själva i kedjan av generationer - människan i förhållande till andra arter och till naturen - naturens krafter och hur vi kan använda dem. Runt om i landet pågår utvecklings- och förnyelsearbete som syftar till att i den dagliga verksamheten ge barnen möjlighet att själva få uppleva delaktighet i naturens kretslopp. I många kommuner har mål och program för ett miljöfostrande arbetssätt lagts fast. Läroplanerna för såväl det obligatoriska (Lpo) som det frivilliga skolväsendet(Lpf) tar upp flera kunskapsmål som bör tillämpas på miljöundervisning bl.a.: Skolan skall sträva efter att varje elev * lär sig att använda sina kunskaper som redskap för att - formulera och pröva antaganden och lösa problem - reflektera över erfarenheter och - kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden, * befäster en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper som förnuftsmässiga och etiska överväganden (Lpo94), har redovisat en utvärdering av det samlade stödet för miljöundervisning. Därvid skulle belysas hur olika nätverk inverkar på miljöundervisningen samt i vad mån skolornas miljöunder-visning integrerats med kommunernas lokala planer enligt . Den studie genomfört omfattar 25 kommuner och i sex av dessa har 15 grundskolor och 7 gymnasieskolor kartlagts. Inledningsvis konstateras att samtliga policydokument på undervisning-ens och miljöns områden - nationellt såväl som internationellt - ställer tydliga krav på och erbjuder stöd för miljöundervisning och miljöarbete i skolan. Vidare framgår följande * Skolorna är en del av - dock inte fullt integrerade i - kommunernas miljöarbete i enlighet med . De ideella miljöorganisationerna är tydligt närvarande i kommunernas och skolornas arbete med och miljöundervisning. * Utvärderingen omfattar också skolor som deltar i nätverk med stöd från . Sådana skolor tenderar att - öppna sig mer mot det omgivande lokalsamhället, - ha fler och nya kontakter eller referenser utanför själva skolan, - omfatta och engagera fler personalgrupper på skolorna i miljöarbetet, - ha en mer utbyggd miljöpedagogisk infrastruktur dvs. kretsloppstränan-de verksamhetet, - ha fått nya perspektiv på den miljörelaterade undervisningen. Högre utbildning och forskning Högskolan skall genom utbildning och forskning främja en ekologiskt hållbar utveckling. Den grundläggande högskoleutbildningen skall enligt högskoleförord-ningen, utöver kunskaper och färdigheter, ge studenterna förmåga till självständig och kritisk bedömning, förmåga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kunskapsutvecklingen, allt inom det område som utbildningen avser. Utbildningen bör också utveckla studenternas förmåga till informationsutbyte på vetenskaplig nivå. I examensbeskrivningarna för t.ex. lärare och civilingenjörer anges att den studerande skall ha förvärvat för yrket relevant miljökompetens. Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller för grundläggande högskoleutbildning, ge de kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. De senaste årens reformer inom den högre utbildningen har inneburit en övergång från detaljstyrning till målstyrning. Varje lärosäte har att besluta om utbildningarnas inriktning och innehåll. Det innebär att det finns stora möjligheter för lärosätena att profilera sig och har lett till att många universitet och högskolor har ett brett utbud av utbildning inom miljöområdet. Regeringen har också möjlighet att påskynda utvecklingen inom områden som anses angelägna. har särskilda medel () avsatts för att åstadkomma en integrering av miljöaspekter i högskolans utbildningar. av denna satsning angavs tre utbildningsområden, som särskilt angelägna nämligen, tekniska utbildningar, lärarutbildningar och utbildningar inom administrativa, ekonomiska och sociala områden. Drygt 20 av landets univer- sitet och högskolor har genomfört projekt med detta syfte. Det kan noteras att - jämfört med många andra Europeiska länder - kommit förhållandevis långt i målsättningen att integrera miljöaspekter i högskoleutbildningar. Studenterna är ofta pådrivande, frågar efter miljörelaterade kurser och ifrågasätter innehållet i det etablerade kursutbudet. (Co-operation Programme in Europe for Research on Nature and Industry through studies), är ett initiativ av Europeiska rektorskonferensen. Ett avtal, som undertecknats av drygt 200 universitet i som innehåller målformuleringar som går ut på bl.a. att miljöaspekter skall integreras i all högre utbildning, att integrerade, tvärvetenskapliga, forskningsprojekt skall underlättas liksom sådana projekt som bygger på samarbete över ämnesdiscipliner och fakultetsgränser. Regeringen anser liksom att det krävs en kraftig, tydlig och medveten satsning inom alla lärarutbildningar för att de blivande lärarna skall kunna få en stabil grund för en mångdisciplinär/tvärvetenskaplig undervisning om miljö och naturresursfrågor. Syftet med statsbidrag till folkbildningen är bl.a. att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Verksamheter som syftar till att utjämna utbild- ningsklyftor och höja utbildningsnivån skall prioriteras liksom verksam-heter som anordnas för utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt efter-satta grupper. I arbetet för en hållbar utveckling har det breda folkbildningsperspektivet stor betydelse. Folkhögskolor och studieförbund genomför ett omfattande arbete för att få medborgarna delaktiga i miljöarbetet. I kommunernas Agenda 21-arbete ingår studieförbunden som naturliga samtalspartner. Problem och möjligheter för miljöanpassning inom sektorn Det finns ett flertal exempel på skolor och klasser, som arbetar med miljöundervisning på ett ambitiöst och konstruktivt sätt. Miljöarbetet i skolorna har också ökat . Mot bakgrund av elevernas intresse för miljöfrågor, skolans viktiga roll i sammanhanget samt formuleringarna i relevanta policydokument om miljöundervisning förefaller det anmärkningsvärt att inte skolornas miljöarbete nått större genomslag på de enskilda skolorna i landets kommuner. En viktig del i utvecklingen av miljöundervisningen är elevernas delaktighet i processen. utvärdering såväl som aktuell forskning visar däremot att elevernas möjligheter att påverka utbildningen är liten och att den minskar med stigande ålder. I delbetänkande (SOU1996:22) Inflytande på riktigt behandlas elevers rätt till inflytande, delaktighet och ansvar. Vidare framgår av utvärdering att det för att åstadkomma ett brett genomförande i undervisningen krävs att förtroendevalda och tjänstemän arbetar aktivt med och vidareutvecklar lokala, stödjande strukturer för miljöundervisningen på skolorna. Enligt är det materiella och institutionella stödet till miljöundervisning relativt väl utvecklat, mångsidigt och brett. De olika nätverken - t.ex. (BSP) och Environment and School Initiatives () - spelar en viktig roll som stöd och stimulans i miljöundervisningen och det är viktigt att sådana nätverk behålls, förstärks och kan utvecklas vidare. studie visar också att goda kontakter har etablerats mellan skolan och kommunerna i Agenda 21-processen. Denna process är betydelsefull och måste uppmuntras av kommunernas ledning. Ett problem är att miljöfrågorna är tvärvetenskapliga. En ökad integration av miljöfrågor inom alla utbildningar är önskvärd. För att här skall kunna vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland måste den svenska högskolan med sin stora kompetens inom de flesta områden utgöra en avgörande del i detta arbete. Det är glädjande att många lärare och studenter här spelar en pådrivande roll. Kontakter med och stöd till forskning kring miljöundervisning är viktig och måste utvecklas och fördjupas för att utveckla miljöundervisning av hög kvalitet inom skolan. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp; Kultur i skolan, som bl.a. uppmärksammar frågor som rör kulturmiljön. För att elever skall kunna utvecklas och förstå sin kulturella identitet är det skolans uppgift att ge kunskap om kulturarvet och om regioners och lokalsamhällens särskilda kulturella och miljömässiga förutsättningar. Planerade och pågående åtgärder Hotet mot miljön är ett hot mot livet självt. En global solidaritet och förändrad livsstil i den rika delen av världen är en nödvändig förutsättning för att komma tillrätta med miljöproblemen. För detta fordras utbildning för insikt och handlingsförmåga. Demokrati och medinflytande liksom ett ämnesövergripande arbetssätt är i detta sammanhang vägar till framgång. Utbildningsanordnare på alla nivåer har ett viktigt ansvar för detta. Arbete pågår i regeringen med ett gemensamt måldokument för pedagogisk verksamhet för barn mellan . Genom den nära samverkan som etableras mellan förskola och skola kommer grunden för en god miljöundervisning att kunna läggas . har, i sin tidigare redovisade utvärdering av miljöunder-visningen, redovisat avsikten att i samband med uppföljningsarbetet av kursplanerna ta ställning till behovet av en precisering och konkretisering av de grundläggande och nödvändiga kunskapsmålen i miljöundervis-ningen. Regeringen delar den av tidigare redovisade uppfattningen att miljönätverk kan ha en positiv inverkan på utvecklingen av miljö-undervisningen. Spridning av de olika miljönätverkens erfarenheter och kunskaper från dem till landets skolor, elever och lärare kan ske såväl genom seminarier som via IT användning exempelvis Skoldatanätet. Arbetet för ett nationellt kunskapslyft (Dir. 1995:67) har som en viktig utgångspunkt att skall utvecklas som ett kunskapssamhälle vilket också står i överensstämmelse med intentionen bakom . En annan viktig del i skapandet av ett samhälle för en hållbar utveckling är kampen mot arbetslösheten. Utvecklingen av utbildning och forskning inom högskolan är i högsta grad beroende på lärosätena själva och det ansvar ledningen för dessa tar. Det är angeläget att det vid varje lärosäte utarbetas strategier för hur miljöfrågor kan utvecklas inom hela utbildningen. Studerandemedverkan och arbete över ämnes- och fakultetsgränserna är sannolikt en nödvändig-het om utveckling skall ske. Till detta bör läggas en strävan att förbättra hela lärosätets verksamhet ur ett miljö- och energiperspektiv. Regeringen avser att uppmärksamma på att i sina utvärderingar av utbildningarna vid universitet och högskolor bevaka att miljöaspekter beaktas. Regeringen avser vidare att se över examens-beskrivningarna och vid behov vidta ändringar med avseende på miljökunskaper. I propositionen om Forskning och samhälle (prop.1996/ 97:5) aviserar regeringen sin avsikt att ge forskningsråden i uppdrag att, i samverkan med berörda sektorsorgan närmare utreda vilka insatser svenska forskare skall kunna göra i arbetet med att bygga upp internationella nätverk kring interdisciplinära globala frågor om bl.a. miljö. har även i sina preliminära synpunkter på EU:s femte ramprogram framhållit betydelsen av forskning som stöder miljön och en hållbar utveckling.