prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — För dessa transporter lämnas transportstöd med den högsta bidragsnivån som gäller i respektive stödzon. Utredningen föreslår att transportbidrag av konkurrensskäl även skall omfatta de s.k. bulksågverken. Regeringen anser dock, bl.a. av budgetskäl, att transportbidrag inte skall lämnas till dessa sågverk. Den Sjöfartspolitiska utredningen har i sitt betänkande (SOU 1995:112) ansett att (dir. 1994:140) bör överväga om transportstödet kan slopas med hänsyn till dess begränsade effekter och förhållandevis stora belastning på statsbudgeten. Vidare ansåg utredningen att stödet om det skall behållas måste göras konkurrensneutralt. arbetar med en nationell plan för kommunikationerna i och med ett underlag för ett nytt trafikpolitiskt beslut av regering och riksdag. Kommittén skall i detta sammanhang bl.a. analysera effekterna av regionalpolitiska åtgärder i kommunikationssektorn. Regeringens bedömning är att, eftersom inte analyserat de budgetmässiga konsekvenserna av ett utvidgat transportbidrag till sjö- och flygtransporter, är det nödvändigt att denna fråga utreds närmare. Regeringen avser därför att lämna ett sådant uppdrag. Regeringen anser även att möjligheterna att lämna transportbidrag till persontransporter och telekommunikationer bör ingå i uppdraget. 4.7 Lån till privata regionala investmentbolag -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Lån till privata regionala investmentbolag | | skall behållas som stödform. Underlagsrapporter: har tidigare låtit utvärdera stödformen. I utvärderingen hävdas att stödet med stor sannolikhet har varit avgörande för investmentbolagens tillkomst men att lånets betydelse för bolagens resultat i form av kapitaluppbyggnad och företagsutveckling har varit marginell. har i sin anslagsframställning förordat att stödformen skall av- skaffas. Man hänvisar till att stödformen visat sig ha brister och anser att den företagsutveckling som lån till investmentbolag syftar till i flertalet fall kan främjas med utvecklingsbidrag eller villkorslån. har inget att invända mot att stödet till regionala investmentbolag avvecklas, men menar, med hänsyn till den fortlöpande diskussio- nen om behovet av statligt riskkapital, att det för erfarenhets vinnande är viktigt att väl dokumentera även sådana statliga initiativ som inte fallit väl ut. Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna har kommenterat utredningens synpunkter beträffande lån till privata regionala investmentbolag. i län har inget att invända mot att lånen tas bort. menar att systemet haft liten inverkan på riskkapitalförsörjningen i regionen. () anser däremot att stödformen inte bör avvecklas. Det bör i stället enligt RRV undersökas vilka faktorer som hindrar dessa investmentbolags utveckling och önskvärda inriktning. Stödformen bör enligt verket vara kvar som ett konkurrerande alternativ till den stödgivning som ges direkt till företagen av offentliga organ. Ett särskilt skäl för detta ståndpunktstagande är att RRV funnit att offentliga organ i många fall styrs av andra incitament än kommersiella, vilket kan ge utrymme för ökad variation i valet av projekt. Även Norrlandsfonden anser att det är önskvärt att behålla möjligheten att i de regionalpolitiskt prioriterade områdena med direkta statliga stimulanser underlätta bildandet av riskkapitalbolag givet att dessa har ett privat majoritetsägande, en betydande kapitalbas och ett inte alltför snävt geografiskt verksamhetsområde. Skälen för regeringens förslag: Enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd kan lån lämnas av regeringen till privata regionala investmentbolag. Bolag får med hjälp av lånemedlen delta endast i verksamheter som är stödberättigade enligt nämnda förordning och huvudsakligen bedrivs inom stödområdena. Lån till privata regionala investmentbolag infördes som regionalpolitisk stödform . Syftet med stödet är att främja en expansion av små och medelstora företag inom stödområdena dels genom att öka tillgången på privat riskvilligt kapital, dels genom att tillföra företagen kompetens i form av ledningskunnande. Villkoren för dessa lån har utformats så att berörda investmentbolags likviditet i ett inledningsskede inte skall urholkas genom amorteringar och räntor. En vanlig utformning har varit att är amorteringsfria som räntefrihet lämnats . Lånets storlek har normalt varit en till två gånger så stort som det aktiekapital som ägarna satt in i bolaget. Som en kompensation för denna inledande subvention har staten ställt som villkor att få en del av eventuell värdetillväxt eller ersättning på annat sätt. Någon form av säkerhet för lånet har inte krävts eftersom ägarna svarat för en relativt stor insats i form av aktiekapital. Ägarna har bestått av privata företag och privatpersoner. har sammanlagt 15 företag beviljats lån med ca 117 miljoner kro- nor enligt denna stödform. Under /94 beviljades senast ett företag i lån med . De beviljade lånen har inneburit att ägarna tillskjutit i aktiekapital. Tillgången till riskkapital upplevs i många fall, inte minst i vissa regional- politiskt prioriterade delar av landet, som en begränsning för etablering och tillväxt av små och medelstora företag. Detta stöd utgör ett incitament för privata bolag och enskilda privatpersoner att satsa riskkapital som ett komplement till övriga regionalpolitiska insatser. Några större förändringar i stödformen bör därför nu inte genomföras. Det bör liksom vara regeringens uppgift att utforma de närmare bestämmelserna för lånen. Härvid bör de brister som uppmärksammats av bl.a. beaktas. 1994/951 Utgift 1 167 9682 Reservation 2 571 5973 1995/961 Anslag 2 438 625 Utgiftsprognos 2 203 654 därav 1996 1 470 924 1997 Förslag 1 453 517 1998 Beräknat 1 443 517 1999 Beräknat 1 463 517 1 Anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. 2 Beloppen anges i tusental kronor. 3 De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till ca . Anslaget disponeras av länsstyrelserna, () och regeringen. En utförlig redovisning av utfallet av företagsstödsverksamheten har lämnats tidigare (avsnitt 3.3.2). Från anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. har beslut om lokaliseringsbidrag av och regeringen under /95 fattats för . Utvecklingsbidrag har beviljats med . För vissa garantiåtaganden gentemot banker har utbetalats , för administration av det regionalpolitiska stödet har utbetalats till i och för uppföljning och utvärdering har använt . Efter dessa transaktioner uppgick de medel som inte var ianspråktagna genom beslut på anslaget vid budgetårets ingång till ca . Inget nytt lån till privata regionala investmentbolag har lämnats under /95. Utestående lån uppgår till per . Om stöd med medel från anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. fattade länsstyrelserna under /95 beslut om sammanlagt med följande fördelning mellan huvudändamålen: - lokaliserings- och utvecklingsbidrag - landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service - regional projektverksamhet En redovisning av projektverksamheten har även lämnats tidigare (avsnitt 3.3.4). Därutöver användes ca för uppföljning och utvärdering. föreslår att ca 283 miljoner anvisas under anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. för samt att 843 miljoner beräknas för . Länsstyrelserna beräknar i sina anslagsframställningar att medelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser m.m. kommer att öka med ca för jämfört med innevarande budgetår omräknat . Det innebär ett medelsbehov på sammanlagt 2 . Under anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. har för hemställt om eller för en nivå med förstärkta insatser. har i sin anslagsframställning begärt att skall reserveras för central medfinansiering av Leader II-programmen. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 453 517 tkr. | | | | Övrigt | | De nuvarande anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. | | Regionala utvecklingsinsatser m.m. föreslås sammanslagna till | | ett anslag. Regeringen föreslår att medel från detta anslag fortsättningsvis anvisas till följande ändamål: - regionalt utvecklingsbidrag, - lån till privata regionala investmentbolag, - viss administration av regionalpolitiskt företagsstöd m.m., - landsbygdsstöd, - stöd till kommersiell service, - regional projektverksamhet, - medfinansiering av strukturfondsprogram, - uppföljning och utvärdering samt - viss central utvecklingsverksamhet m.m. Medelsbehovet på anslaget för har beräknats utifrån anslagen 1995/96 omräknade . har beslutat (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) om att ett nytt investeringsstöd till jordbruket skall införas. Stödet skall finansieras med medel som anslås för landsbygdsstöd. Anslaget har därför minskats med som förs över till utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande binäringar. Under /96 återfanns under anslagen medel för att täcka kostnader för bl.a. viss administration av regionalpolitiskt företagsstöd, strukturfondsprogram och regional projektverksamhet m.m. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål tillförs förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till överförs därför från anslaget till anslaget A 1. Närings- och teknikutveck- lingsverket: Förvaltningskostnader under utgiftsområde 24 Näringsliv. Medelsramen beräknas för till 1 . Den preliminära anslagsnivån för budgetåren 1998 och 1999 har beräknats utifrån regeringens förslag till budgetram för . Huvuddelen av detta anslag skall användas av länsstyrelserna för dels stöd till företag, dels medfinansiering av strukturfondsprogram. En prioritering av projekt som medfinansieras från innebär att dessa projekt kommer ta i anspråk en stor del av anslaget. Viss del av anslaget får användas för projektverksamhet utanför strukturfondsprogrammen samt för uppföljning och utvärdering av stödverksamheten. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan länen och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelningen av medel mellan länen bör som de regionala problemens svårighetsgrad utgöra fördelningsnyckel, men med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom strukturfondsprogrammen. En viss del av anslaget avses liksom att disponeras av och regeringen för central utvecklingsverksamhet m.m. Outnyttjade medel på de nuvarande reservationsanslagen C 1. Lokalise- ringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. får regeringen använda längst t.o.m. . De åtaganden som staten gjort gentemot stödmottagare sträcker sig i många fall över ett flertal år. Så länge ändamålen för det nya ramanslaget är desamma som för de äldre reservationsanslagen kan även medel från ramanslaget användas till nämnda åtaganden. 1994/951 Utgift -40 7152 Reservation 595 4093 1995/961 Anslag 1 Utgiftsprognos -61 298 därav 1996 -35 099 1997 Förslag 390 000 1998 Beräknat 390 000 1999 Beräknat 390 000 1 Anslaget betecknades tidigare C 9. 2 Beloppen anges i tusental kr. 3 De medel som vid budgetåret inte var ianspråktagna genom beslut uppgick till . Över anslaget anvisas medel för lokaliseringslån som beviljas av länsstyrelserna, eller regeringen. Räntor, avbetalningar och andra återbetalningar på lånen återförs till anslaget. har redogjorts för utfallet av bl.a. lokaliseringslåneverksamheten (avsnitt 3.3.2). Under /95 utbetalades i lokaliseringslån. I räntor och amorteringar inbetalades 34 respektive . Inbetalningarna på anslaget var alltså större än utbetalningarna under /95. Detsamma beräknas bli fallet under innevarande budgetår. Utestående belopp vid låntagares konkurs var och eftergivet belopp i samband med företagsrekonstruktioner uppgick till . Utestående fordringar på lokaliseringslån uppgick till . föreslår att anslaget förlängs med ett formellt belopp för nästa budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 390 000 tkr. | | | | Övrigt | | Låneverksamheten bruttobudgeteras från och med . | | Regionalt utvecklingslån ersätter lokaliseringslån och | | kreditgarantier inom landsbygdsstödet och stöd till kommersiell | | service. Till lokaliseringslån har för /96 anvisats ett formellt belopp på . Inför ändras anslagstypen från reservations- till ramanslag. Lokaliseringslån föreslås också ersättas av regionalt utvecklingslån. Kreditgarantier inom landsbygdsstödet och stödet till kommersiell service har vidare föreslagits fortsättningsvis lämnas i form av regionalt utvecklingslån. Regionalt utvecklingslån kan ofta vara ett alternativ till regionalt utvecklingsbidrag eller bidrag inom landsbygdsstödet. Låneformen innebär i dessa fall lägre utgifter för staten. Medelsbehovet på anslaget beräknas till för . Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken 1995/961 Utgift 9 9452 Utgiftsprognos 16 976 1995/961 Anslag 1 därav 1996 14 687 1997 Förslag 13 000 1998 Beräknat 12 000 1999 Beräknat 11 000 1 Anslaget betecknades tidigare C 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag på landsbygden m.m. 2 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget betalas utgifterna för att infria statliga garantier för lån till företag som fått stöd enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Från anslaget betalas också utgifterna för att infria statliga garantier för lån till företag i glesbygder och lån till kommersiell service enligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd (upphävd 1994:577). Vidare betalas från anslaget utgifterna för att infria garantier för lån som har lämnats enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder (upphävd 1979:638). skedde en övergång till engagemangsram för kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. (prop. 1984/85:115, bet. 1984/85:AU13, rskr. 1984/85:354). Engagemangsramen har successivt byggts upp tills den nu uppgår till . Länsstyrelsernas utrymme för ny garantigivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantier som beslutats efter , dels genom successiva uppbyggnaden av en engagemangsram för respektive länsstyrelse. Förluster till följd av infriade garantier minskar utrymmet för ny garantigivning. För /96 är engagemangsramen fastställd till , vilket är den maximala nivån som beslutades . /95 uppgick beloppet för infrianden av kreditgarantier till . Samtliga länsstyrelser utom de i , och har inkommit med framställningar om engagemangsramar. Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en engagemangsram för på . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 13 000 tkr. | | | | Övrigt | | Verksamheten bruttobudgeteras från och med . | | Systemen med kreditgarantier inom landsbygdsstödet och stödet | | till kommersiell service föreslås ersättas av regionalt | | utvecklingslån. Kreditgarantin som finansieringsform inom landsbygdsstödet och stödet till kommersiell service har tidigare (avsnitt 4.3) föreslagits fr.o.m ersättas med regionalt utvecklingslån. Detta innebär dock inte att anslaget upphör utan infriande av redan beviljade kreditgarantier kommer att även belasta detta anslag. Medelsbehovet på anslaget beräknas till under . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1994/95 Utgift 531 2491 1995/96 Anslag 693 000 Utgiftsprognos 764 861 därav 1996 472 479 1997 Förslag 420 000 1998 Beräknat 430 000 1999 Beräknat 410 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget, som disponeras av (), täcks fr.o.m. bortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skall den procentsats, efter vilken arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt beräknas, sättas ned t.o.m. för verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i stödområde 1 och i de delar av stödområde 2 som omfattas av nedsättningen. I avsnitt 3.3.2 har redogjorts för problemen med att beräkna utfallet av verksamheten med nedsatta socialavgifter. I sin anslagsframställning beräknar RFV, med utgångspunkt i gällande regler, medelsbehovet till för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 420 000 tkr. | | | | Övrigt | | Nedsättningen av socialavgifter föreslås vara | | fr.o.m. . Stödformen har visat sig medföra ett högre medelsbehov än budgeterat föregående budgetår. Det ökade medelsbehovet är i storleksordningen . Vidare har vissa ytterligare verksamheter förklarats vara nedsättningsbe- rättigade av regeringsrätten. Ett retroaktivt belopp på har beräknats för detta ändamål, varav för och för . I avsnitt 4.5 har lämnats förslag till förändring av systemet med nedsatta socialavgifter. Detta innebär bl.a. att nedsättningen fr.o.m. skall vara . Sammantaget innebär detta ett beräknat medelsbehov på för , vilket innebär en minskning med ca per budgetår jämfört med anslaget för /96 omräknat (). 1994/95 Utgift 198 7561 1995/96 Anslag 300 000 Utgiftsprognos 288 612 därav 1996 260 275 1997 Förslag 200 000 1998 Beräknat 200 000 1999 Beräknat 200 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. Över anslaget, som disponeras av (), anvisas medel för sysselsättningsbidrag enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. Enligt denna förordning lämnas sysselsättningsbidrag med per ökad årsarbetskraft i stödområde 1 och med i stödområde 2 och utbetalas i fallande skala . I avsnitt 3.3.2 har redogjorts för utfallet av verksamheten med sysselsättningsbidrag . I sin anslagsframställning beräknar , med utgångspunkt från gällande regler, medelsbehovet till för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 200 000 tkr. (avsnitt 4.4) har föreslagits att sysselsättningsbidraget skall behållas oförändrat men anpassas till vissa villkor som ställts av . Medelsbehovet på anslaget beräknas till för . 1994/95 Utgift 239 1861 1995/96 Anslag 430 000 Utgiftsprognos 661 753 därav 1996 495 327 1997 Förslag 303 000 1998 Beräknat 303 000 1999 Beräknat 303 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. Över anslaget, som disponeras av (), anvisas medel till transportstöd enligt förordningen (1980:803) om regionalpolitiskt transportstöd. Utfallet av verksamheten har redovisats i avsnitt 3.3.2. yrkar i sin anslagsframställning att anvisas för transportstödet för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 303 000 tkr. | | | | Övrigt | | Bidragsnivåerna i transportbidragsområdet sänks med fem pro- | | centenheter fr.o.m. . Verksamheten med transportstöd har visat sig medföra ett högre medelsbehov än budgeterat. Det är i storleksordningen . I avsnitt 4.6 har förslag till förändringar av verksamheten med transport- bidrag lämnats. De sänkta bidragsnivåerna i transportbidrags- området beräknas innebära ett minskat medelsbehov på ca . Under /96 återfanns under anslaget medel för att täcka kostnader för bl.a. information, uppföljning samt konsult- och utrednings- insatser i anslutning till enskilda ärenden. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål tillförs förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till överförs därför från anslaget till anslaget A 1. : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 24 Näringsliv. Utifrån dessa förslag och bedömningar föreslås att anvisas för . 1994/95 Utgift 16 2001 Anslagssparande 3 500 1995/96 Anslag 33 680 Utgiftsprognos 37 399därav 199628 767 1997 Förslag 23 573 1998 Beräknat 23 733 1999 Beräknat 24 515 1 Beloppen anges i tusental kronor. skall verka för att förbättra levnadsförhållandena och utvecklingsmöjligheterna för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen. Tyngdpunkten i detta arbete skall ligga i skogslänens inre delar samt i skärgårdarna. skall dessutom svara för sekretariatsuppgifter åt övervakningskommittéer för strukturfondsprogram för mål 5b och kommissionens gemenskapsinitiativ Leader II. har som utgångspunkt för sitt arbete att synliggöra glesbygdens resurser och utvecklingsmöjligheter. Verket skall stödja glesbygds- och landsbygdsbefolkningen i deras arbete med att bygga upp och bevara en livskraftig infrastruktur, hitta nya lösningar på service-problem och nya arbetsmöjligheter samt i övrigt skapa goda levnadsförhållanden i gles- och landsbygd. Verket skall också aktivt utveckla sin roll som central sektorssamordnare genom att aktivt följa och bevaka genomförandet av olika åtgärder i hela glesbygden. indelar sin verksamhet i fem verksamhetsgrenar: utredningsverksamhet, central sektorssamordning och samverkan, informations- och rådgivningsverksamhet, pilotprojekt samt uppföljning och utvärdering. Ungefär hälften av verkets totala resurser används till de tre första verksamhetsgrenarna. Beträffande utredningsverksamheten kan nämnas att verket haft i uppdrag att utarbeta förslag till strukturfondsprogram för strukturfondernas mål 5b Skärgården och för gemenskapsinitiativet Leader II. Verket har dessutom bl.a. avgivit ett stort antal remissvar och utvecklat en analysmetod för glesbygdsfrågor. Under rubriken central sektorssamordning och samverkan redovisas bl.a. en kontinuerlig dialog med ett stort antal myndigheter. Verket är dessutom representerat i ett antal styrelser, utredningar och arbetsgrupper. Vad gäller informations- och rådgivningsverksamheten har verket ansvarat för seminarier och konferenser samt en omfattande publikationsverksamhet. har initierat eller medverkat i flera pilotprojekt samt genomfört ett antal uppföljnings- och utvärderingsinsatser. I anslagsframställningen yrkar att regeringen skall godkänna den allmänna inriktningen av verksamheten som föreslås, anslå ett ramanslag på för förvaltnings- och projektkostnader samt ett tilläggsanslag på för ett nordiskt projekt för småskalig livsmedelsteknik. I anslagsframställningen aviserar verket att man senare har för avsikt att återkomma till regeringen med förslag om att ytterligare medel skall anslås bl.a. för ett nationellt samt för en fortsättning av projektet . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Verket skall verka för att förbättra levnadsförhållandena och | | utvecklingsmöjligheterna för gles- och landsbygdsbefolkningen. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 23 573 tkr. | | | | Övrigt | | Verket skall utveckla sin roll som samordnare av gles- och | | landsbygdsinsatser. Verket skall dessutom svara för | | sekretariatsuppgifter åt övervakningskommittéer för mål 5b och | | gemenskapsinitiativet Leader II. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen bedömer att verket nått sina mål. Genom medlemskap i den Europeiska unionen har bl.a. fått väsentligt nya och utökade uppgifter, t.ex. som sekretariat åt övervakningskommittéer för strukturfondernas mål 5b och gemenskapsinitiativet Leader II. har därför under innevarande budgetår beslutat om en resursförstärkning för detta ändamål på (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96AU:12, rskr. 1995/96:185). Arbetet med nämnda övervakningskommittéer är en ny viktig uppgift för verket. Det är viktigt att verket ger hög prioritet åt sekretariatsarbetet för övervakningskommittéerna. har en viktig uppgift i att samordna olika sektorers verksamhet och åtgärder i glesbygden. Myndigheten bör utveckla detta arbete och ha fortsatta kontakter med centrala sektorsföreträdare för att hålla sig informerat om pågående förändringar. Regeringen har beslutat om vilka lokala aktionsgrupper (s.k. LAG-grupper) som skall ingå i Leader II-programmen.