prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ett särskilt stöd skall gå till teknik- och| | naturvetenskapscentrum. | | Regeringens bedömning: Satsningen på naturvetenskapliga och | | tekniska högskoleutbildningar bör fortsätta. Cirka hälften av de| | 30 000 nya permanenta platserna i regeringens | | utbildningssatsning bör avse naturvetenskap och teknik. | | Universiteten och högskolorna bör i utbildningsuppdragen åläggas| | att öka andelen studenter inom naturvetenskap och teknik liksom | | andelen kvinnliga studenter inom dessa utbildningsområden. | | Utbildning av lärare med inriktning mot undervisning i | | naturvetenskapliga och tekniska ämnen bör öka. | | För att säkerställa att expansionen sker med bibehållande av god| | kvalitet bör särskilda insatser för att förnya pedagogiken genom-| | föras. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En positiv utveckling av svenskt näringsliv och offentlig verksamhet förutsätter fler yrkesverksamma personer med en naturvetenskaplig och teknisk kompetens. Antalet studerande vid de tekniska fakulteterna har ökat kraftigt , men enligt många bedömare bör rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar öka ytterligare. framhåller i sin skrift Kunskap och kompetens, Industrins behov av högskoleutbildade, att industrin kännetecknas av ständigt ökat kunskapsberoende och förnyelse i en internationell konkurrens. En hög kompetens är avgörande för företagens konkurrenskraft. undersökning av industriföretagens behov av kompetens visar på ett stort rekry- teringsbehov av såväl grundutbildade som forskarutbildade. Efterfrågan på civil- ingenjörer är , enligt förbundet, dubbelt så stort som utbudet och inom elektronik och informationsteknik är behovet fyra gånger större än utbudet. Verkstadsindustrier framhåller i en skrivelse till regeringen att antalet utexaminerade civilingenjörer inom elektronik och data behöver öka och att en civilingenjörsutbildning inom elektronikproduktion bör utvecklas. Enligt och kommer det att uppstå brist på lärare i naturvetenskapliga och tekniska ämnen till grund- och gymnasieskolan. För att bättre kunna tillgodose efterfrågan på såväl ingenjörer som lärare inom naturvetenskap och teknik föreslår regeringen att hälften av de aviserade 30 000 nya platserna avsätts för naturvetenskap- liga och tekniska utbildningar. I varje lärosätes utbildningsuppdrag anger re- geringen hur stor andel av de nya platserna som skall gälla naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Dessutom åläggs lärosäten som bedriver utbildning inom naturvetenskap och teknik att öka andelen helårsstudenter inom dessa utbildningsområden. Preliminära examenskrav på anges. De högskolor som ger lärarutbildningar åläggs högre examenskrav avseende grundskollärarutbildningar med inriktning mot undervisning i årskurs 4-9 i naturvetenskap och teknik, liksom motsvarande gymnasielärarutbildningar, jämfört med innevarande budgetperiod. För att en fortsatt expansion inom naturvetenska- pliga och tekniska utbildningsområden skall underlättas bör särskilt rek- ryteringen av kvinnor öka, varför ett åläggande att öka andelen kvinnliga studenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena anges i berörda lärosätens utbildningsuppdrag. Åtgärder för att stimulera rekryteringen Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stimulera rekryteringen till na- turvetenskapliga och tekniska utbildningar. Särskilda åtgärder har vidtagits för att bredda rekryteringen till dessa utbildningar. Målet är en större andel kvinnliga studenter, äldre studenter, studenter av utländsk härkomst, etc. Vidare är andelen studenter inom civilingenjörsutbildningarna som kommer från studieovana hem lägre än inom flertalet övriga utbildningar. Som ett led i att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen till civilingenjörsutbildnin- garna bör möjligheterna till förbättrad samordning mellan högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna analyseras närmare. och högskolor betonar det s.k. tekniskt-naturvetenskapliga basårets betydelse för möjligheten att rekrytera nya grupper av studenter. Basåret beskrivs utförligare längre fram i detta avsnitt. Sedan höstterminen 1995 finns en tidsbegränsad möjlighet för 9 000 personer att studera naturvetenskap och teknik med särskilt vuxen- studiestöd. Trots den korta tid som fanns för att informera om satsningen antogs cirka 1 900 personer till . Till är cirka 2 800 personer antagna och ytterligare personer kan ha antagits vid de lokala antagningarna vid terminens början. Sista antagningen till denna utbildningssatsning sker . Av stor betydelse för möjligheterna att bredda rekryteringen är också det sätt på vilket studenterna bemöts och vilket stöd de får i sina studier. Regeringen vill betona att högskolan har ett ansvar för att hjälpa studenterna att klara studierna genom att t.ex. utveckla nya utbildningsvarianter, prova nya pedago- giska former samt att vid behov erbjuda studenter med invandrarbakgrund stödun- dervisning i svenska språket. För att främja den långsiktiga rekryteringen är det viktigt att stimulera int- resset för naturvetenskap och teknik bland grundskole- och gymnasieelever. På regeringens uppdrag bedriver och ett femårigt projekt kallat . NOT står för naturvetenskap och teknik och projektet drivs i samarbete med skolor, högskolor och övriga samhället. En av grundtankarna är att de naturvetenskapliga utbildningarnas innehåll och upp- läggning i grund- och gymnasieskolan måste ändras för att högskolans rekrytering av studenter i allmänhet och kvinnor i synnerhet skall öka till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Ett sätt att skapa förutsättningar för en förnyelse av utbildningen är att in- spirera och stödja och gymnasieskolans lärare att undervisa inom naturvetenskap och teknik på ett stimulerande sätt. Som en länk mellan forskning, skola och näringsliv fungerar tre nationella resurscentrum i kemi, fysik respektive teknik vid , Lunds respektive , till vilka regeringen har anvisat särskilda medel. Syftet med dessa centrum är att sprida information om de senaste forskningsresultaten, ge tips om nya experiment, ge information om fortbildningslitteratur m.m. till lärare inom grund- och gymnasieskolan. På flera håll i landet har s.k. teknik- och naturvetenskapscentrum vuxit upp med stöd av högskolor, muséer, kommuner, landsting och andra intressenter. Verksamheten syftar till att på ett stimulerande sätt behandla naturve- tenskapliga fenomen och teknik och att på så sätt öka intresset för natur- vetenskapens och teknikens möjligheter hos främst barn och ungdomar. Dessa cent- rum har också inom ramen för erhållit vissa tillfälliga bidrag för att utveckla olika former av lärarfortbildning. Regeringen anser att teknik- och naturvetenskapscentrum är viktiga såväl för folkbildningen som för att stimulera intresset för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar hos barn och ungdomar. Regeringen föreslår att skall anvisas som ett permanent verksamhetsbidrag till ett tiotal teknik- och naturvetenskapscentrum i landet. Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela medlen i samverkan med och . Regeringen har erfarit att de åtgärder som har vidtagits för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik redan ger resultat. Inför antagning-en ökade antalet sökande till gymnasiets naturvetenskapsprogram och till var naturvetenskapsprogrammet det enskilda program som kunde uppvisa den största ökningen av antalet förstahandssökande jämfört med året innan. Därmed är naturvetenskapsprogrammet det näst största programmet inom gymnasieskolan. Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår Den behörighetsgivande förutbildningen, det s.k. basåret, är avsett att förbätt- ra rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar (förordning (1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor). Basåret riktar sig till personer som har grundläggande behörighet för högskole- studier, men saknar den särskilda behörighet som krävs för att söka en teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning. En av målsättningarna med basåret är att rekrytera fler kvinnor till området. /96 fördelades sammanlagt 2 570 platser för basår bland alla universitet och högskolor och för /97 planeras för 3 400 platser. I syfte att främja den regionala rekry- teringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ges basårsutbildning även inom den kommunala vuxenutbildningen. /96 fördelades 1 500 platser bland landets kommuner och för /97 planeras för 4 000 platser. Resultaten av basåret har varit positiva och basåret har blivit en viktig rekryteringskälla för flera utbildningar. Av de 1 800 registrerade på basåret /95 studerade i någon typ av högskolestudier hös- ten studerade naturvetenskap och teknik. Hälften av basårs- studenterna /95 var kvinnor. och högskolor har i sina anslagsframställningar redovisat planer att inrätta allmänt högskoleförberedande basår för bl.a. studenter med en praktiskt inriktad gymnasieutbildning eller från studieovana miljöer. Regeringen vill emellertid i detta sammanhang hänvisa till de riktlinjer som presenterades i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Där framhålls bl.a. att den nya gymnasieskolan skall ge de kunskaper som krävs för högskolestudier. Högskolorna kan dock frångå de särskilda behörighetskraven om antalet behöriga sökande till en viss utbildning är färre än antalet platser och rekryteringen anses angelägen. I dessa fall kan högskolorna erbjuda studenterna särskilt stöd för att under studiernas gång kompensera vissa brister i förkunskaperna. Genom detta kan man undvika förlängd studietid och därmed ökade studielån, vilket kan leda till en ökad social snedrekrytering. Vidare bör beaktas den planerade utbyggnaden av basårsplatserna inom den kommunala vuxenut- bildningen inom ramen för regeringens vuxenutbildningssatsning. Kunskapsutvecklingen inom det tekniska området är mycket snabb och såväl näringsliv som studenter ställer krav på delvis förändrade kunskaper och färdigheter. Vid ett idéseminarium om den högre tekniska utbildningen som Ut- bildningsdepartementet anordnade underströks behovet av pedagogisk förnyelse och det förnyelsearbete som pågår vid flera högskolor redovisades. Bl.a. drivs ett flertal projekt med syfte att förnya utbildningen och öka andelen kvinnliga studenter. Dessa stöds av genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning. En förnyelse av de tekniska högskoleutbildningarna bidrar till att expansionen av antalet utbildningsplatser sker med bibehållande av god kvalitet. För att ytterligare intensifiera förnyelsearbetet har regeringen givit i uppdrag att, i samverkan med andra högskolor och genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning, genomföra ett utvecklingsprojekt inom civilingenjörs- och ingenjörsutbildningarna. Nya former för utbildningarnas struktur, innehåll, uppläggning, undervisnings- och arbets- former, lokal- och utrustningsfrågor, examination m.m. skall prövas. Av särskild vikt är att andelen kvinnliga studenter ökar. Regeringen har anvisat för projektets första fas. Projektet skall pågå under åren 1996- 1998. Medel för projektets fortsättning kommer att beslutas i särskild ordning. I uppdraget till ingår också att främja ett nationellt erfarenhetsutbyte kring tekniska utbildningar. På många håll i landet har exempelvis nya civilingenjörsprogram inrättats i vilka studenterna kan kombinera teknik med andra ämnen såsom biologi, kemi, journalistik, ekonomi etc. och där alternativ pedagogik har införts. Det har visat sig att dessa program attraherar kvinnliga studenter i större omfattning än traditionella utbildningar. En ökning av antalet utexaminerade civilingenjörer räcker inte för att täcka samhällets samlade behov av tekniskt högskoleutbildade personer, utan även fler högskoleingenjörer behöver utbildas. Avvägningen av behovet avseende andelen högskoleingenjörer och civilingenjörer är dock svår att göra. Högskoleingenjörs- utbildningarna har haft svårt att rekrytera studenter till samtliga planerade utbildningsplatser. Detta kan till viss del bero på att arbetsmarkna- dens efterfrågan på utexaminerade har varit låg. Såväl potentiella studenter som arbetsgivare har varit osäkra på utbildningens innehåll och vilka ar- betsuppgifter en högskoleingenjör är utbildad för. Benämningen ingenjör har även orsakat sammanblandning med ingenjörer utexaminerade från äldre gym- nasieutbildningar, s.k. gymnasieingenjörer. För att motverka en sådan sammanblandning har regeringen beslutat om en ändring av examensbenämningen i högskoleförordningen från ingenjör till högskoleingenjör. Högskoleingenjörsut- bildningarnas attraktivitet förefaller även ha ökat genom att de vid flertalet lärosäten har förlängts från två till . Andra lärosäten har erbjudit på- byggnadsutbildningar på högskoleingenjörsexamen på ett eller , vilka många studenter har utnyttjat. Många av dessa har därvid uppnått kraven på kandidat- eller magisterexamen. I uppdraget till m.fl. ingår att undersöka möjligheterna till gemensam ingång till högskoleingenjörsut- bildningarna och civilingenjörsutbildningarna, liksom viss samordning mellan dessa. Civilingenjörer, högskoleingenjörer och arkitekter kommer att i sin yrkesverk- samhet konstruera och tillverka delar av den fysiska miljö vi vistas i och pro- dukter som påverkar denna. Miljökunskaper bör därför utgöra en naturlig bes- tåndsdel i de tekniska utbildningarna. , genom Rådet för grundläg- gande högskoleutbildning, har i uppdrag att verka för en integrering av miljö- kunskap i den ordinarie utbildningen. De tekniska utbildningarna bör även förmedla kunskaper om estetik och vikten av att beakta t.ex. arbetsmiljöns, hemmiljöns, boendemiljöns och stadsmiljöns betydelse. Regeringen föreslår en fortsatt satsning på konstnärers medverkan i tekniska och naturvetenskapliga utbildningar och en särskild satsning på design (avsnitt 5.3.2.3). I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3), framhålls arkitekturens och formgivningens betydelse i samhället och den roll arkitekterna har. Förslag om en förlängning av arkitektutbildningen har framförts. Omprövning och förnyelse är viktig i alla utbildningar. Regeringen är inte beredd att ta ställning till en generell förlängning av arkitektutbildningen. Högskolorna kan emellertid själva, inom ramen för tilldelade resurser, försöksvis anordna olika former av påbyggnadsutbildningar, vilka kan motsvara de önskemål om förlängning som framförts. Påbyggnadsutbildning bör försöksvis kunna prövas vid något lärosäte med intresse härav t.ex. vid . Erfarenheterna kan läggas till grund för en utvärdering av arkitektutbildningens innehåll och omfattning. Regeringen föreslår en särskild satsning på professurer inom elektronikpro- duktion (avsnitt 5.5.1) samt att medel avsätts för en forskarskola i teleinformatik (prop. 1996/97:5 Forskning och samhälle). En försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning genomförs för när- varande. En stor del av försöksutbildningarna ligger på eftergymnasial nivå och bedrivs i samarbete med högskolan (kapitel 4 Skola och barnomsorg). -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Förutsättningar finns inte för att inrätta| | ett flygsäkerhetsuniversitet. Det föreligger dock inga hinder | | mot att anordna utbildning i flygsäkerhet inom ramen för den | | ordinarie verksamheten. Skälen för regeringens bedömning: En särskild utredare tillkallades för att undersöka förutsättningarna för att i etablera en internationell högre utbildning avsedd att förbättra flygsäkerheten. Utredningen redovisade sina slutsatser i betänkandet Förslag om ett internationellt flygsäkerhetsuni- versitet i (SOU 1995:57). Ett flygsäkerhetsuniversitet föreslås vid genom samarbete med och . Utbildningen föreslås omfatta två längre program samt kortare kurser. Utredningen har förutsatt att utbildningen kan finansieras genom externa medel i form av avgifter betalade av de studerandes arbetsgivare, internationella biståndsgivare, internationella organisationer, stater och andra bidragsgivare. Utredningen har remissbehandlats. Tjugofem remissvar har inkommit. En majoritet av remissinstanserna instämmer i utredningens allmänna bild av flygsäkerhetssituationen i världen och att de föreslagna utbildningarna är väl genomtänkta. Sida är dock tveksam till utbildningens betydelse utanför . Flera remissinstanser, såsom och Statskontoret, anser att det studerandeunderlag som förutsätts i utredningen är orealistiskt. Kostnads- beräkningarna anses av en klar majoritet, bl.a. , Lunds och samt , vara orealistiska. Flera remissinstanser, bl.a. och beklagar att inte något FN-organ är berett att stå som huvudman för utbildningen Regeringen instämmer i vad utredningen anför om att forskning och utbildning kring flygsäkerhet är viktiga men anser, bland annat av finansiella skäl, att det inte finns förutsättningar för att inrätta ett särskilt flygsäkerhetsuniversitet. Däremot föreligger inget hinder för ett lärosäte att anordna utbildning i flygsäkerhet inom ramen för ordinarie anslag eller som uppdragsutbildning. Konstnärlig utbildning bedrivs vid sju konstnärliga högskolor i , nämligen , , , Kungl. i , i och vid i . Vidare bedrivs konstnärlig utbildning vid , , samt vid . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: | | | | Insatser föreslås inom designområdet för att öka konkurrenskraften| | i svensk design. Medel har beräknats för samarbetsprojekt mellan| | de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet.| | Lunds, och samt tillförs | | resurser för sammanlagt 50 nya helårsstudenter för utbildning | | inom området design varav för 10, | | universitet 10, 10 samt 20 | | helårsstudenter. | | Kungl. föreslås erhålla medel för fem helårsstuden-| | ter för en påbyggnadsutbildning om 40 poäng för arkitekter, konst-| | närer och tekniker för konstnärlig gestaltning av vägar, broar och| | övriga trafikmiljöer. | | Kungl. i föreslås erhålla en förstärkning| | av ersättningen till utbildningarna inom elektronisk musikkom- | | position och dirigering. | | föreslås erhålla medel för 17 helårsstudenter| | för att anordna utbildning i kammarmusik i kombination med ut- | | bildning i annat ämne. | | föreslås erhålla medel för skådespelarutbildning.| | Antagning förutsätts ske . | | föreslås erhålla medel för 16 | | helårsstudenter för att anordna en TV-producentutbildning om 60 | | poäng. | | Anslagen till konstnärligt utvecklingsarbete förstärks. | | Medel reserveras för projekt som skall genomföras av de | | konstnärliga högskolorna i i samband med att | | skall vara EU:s kulturhuvudstad . | | Medel reserveras för projekt avsedda för konstnärers engagemang| | i den högre utbildningen. | | i tillförs resurser för lärarutbildning| | som i och vissa konstnärliga högskolor| | i utför på uppdrag av i . Skälen för regeringens förslag: Den konstnärliga utbildningen är av stor betydelse för kulturlivet i landet och för samhället som helhet. Det gäller i första hand att förse landets kulturinstitutioner med välutbildade konstnärer, men konstnärerna har också betydelse för mångfalden och kvaliteten i den skapande verksamhet, utan vilken ingen samhällsutveckling äger rum. Därför är det viktigt att den högre konstnärliga utbildningen ständigt utvecklas och håller hög internationell standard. Den högre konstnärliga utbildningen skall kunna tjäna som en inspirationskälla och vara vitaliserande för andra utbildningar i högskolan. Det är också angeläget att de konstnärliga utbildningarna vid landets lärosäten håller kontakt med näringslivet och det omgivande samhället i övrigt. God design är viktig från såväl kommersiell som estetisk och ekologisk synpunkt. Omsorgsfullt formgivna bruksföremål och miljöer bidrar också till att höja människors livskvalitet. I flera andra länder görs medvetna och kraftfulla satsningar för att främja den inhemska formgivningen, vilka resulterat i en framgångsrik utveckling av produkter som blivit försäljningsframgångar på såväl den inhemska marknaden som på export. I har insatserna på området inte varit lika kraftfulla och konsekventa. Medvetna satsningar från staten och näringslivet kan leda till höjd kvalitet och till att konkurrenskraft på området ökar. Utbudet av utbildningar för formgivare inom olika områden och kvaliteten på dessa utbildningar är ett betydelsefullt instrument för att stärka designområdet. Som ett led i den satsning på formgivning och arkitektur som regeringen presenterar i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) föreslår regeringen olika insatser till stöd för utveckling av utbildningen inom design- området. En särskild utredare skall tillkallas med uppgift att lämna förslag till samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet. För designprojekt har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Som planeringsförutsättning bör gälla att motsvarande belopp anvisas för ändamålet även för budgetåren 1998 och 1999. Vidare föreslås att Lunds, och tillförs resurser för vardera 10 helårsstudenter samt resurser för 20 helårsstudenter inom utbildningsområde design. Medel har beräknats under anslagen B 3. : Grundutbildning, B 5. : Grundutbildning, B 9. : Grundutbildning och B 41. Påbyggnadsutbildning/konstnärlig gestaltning I kulturutredningens slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) understryks den viktiga roll som arkitektur och samhällspla-nering har i människors vardag och behovet av kvalitet i formgivning och gestaltning. har, i samarbete med och , bedrivit en projektutbildning för arkitekter, konstnärer och tekniker kallad Tessinskolan. Regeringen föreslår permanenta resurser motsvarande fem helårsstudenter för en påbyggnadsutbildning om 40 poäng för arkitekter, konstnärer och tekniker för konstnärlig gestaltning av vägar, broar och övriga trafikmiljöer. Verksamheten ses som ett led i satsningarna på att förbättra vår byggda och anlagda miljö. Medel har beräknats under anslaget B 36. i har i en skrivelse till regeringen anfört att den högre utbildningen inom musikområdet tilldelas låga ersättningsbelopp. Detsamma har anförts av övriga lärosäten som bedriver högre musikutbildning. Regeringen har givit i uppdrag att följa upp resursfördelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen inom högskolan. skall inom detta uppdrag genomföra en översyn av nivåerna för per capitaersättningen för olika utbildningsområden och därvid klargöra huruvida vissa utbildningar missgynnas i det befintliga systemet, bl.a. vad gäller musikområdet. i är ensam i landet om att ge kvalificerad utbildning i elektronmusikkomposition, en internationellt erkänd utbildning som sker inom ramen för programmet för komposition. Utbildningsprogrammet för dirigering vid Kungl. i är också unikt i . Det är angeläget att dessa utbildningar, som är förhållandevis resurskrävande, även fortsättningsvis kan bedrivas och ett särskilt resurstillskott har beräknats under anslaget B 39. i : Grundutbildning. Utbildning i kammarmusik i kombination med utbildning i annat ämne Vid anordnas sedan höstterminen 1994 i samarbete med Kungl. i en utbildning där studenterna kombinerar utbildning i kammarmusik med utbildning i annat ämne. Utbildningen har varit externfinansierad. Utbildningen är ett intressant initiativ. Ett särskilt resurstillskott har beräknats under anslaget B 40. Därmed har högskolan förutsättningar att kunna ersätta Kungl. i för de lärarresurser som krävs. Frågan om skådespelarutbildning i har varit föremål för utredning. Utredningen visar att det ur ett nationellt kulturperspektiv är viktigt att det också i norra kan erbjudas en kvalificerad skådespe- larutbildning.