prop · GK03138 · 1997-01-01 00:00:00 — Det är därför angeläget att, inom ramen för gällande lagstiftning, skapa förbättrade möjligheter för svensk försvarsindustri att delta på likvärdiga villkor i denna europeiska omstrukturering. I har rationaliseringstakten inom krigsmaterielin- dustrin varit hög, som sammanslagningen mellan olika företag inom branschen fortskridit i ett högt tempo. Motsvarande utveckling i måste vid en jämförelse, åtminstone än så länge, betecknas som tämligen beskedlig. För att detta internationella samarbete skall komma till stånd krävs bl.a. att svensk industri och svenska myndigheter kan bidra med kvalificerade tekniska kunskaper. Av särskild betydelse är också att myndighetsstöd lämnas i sådan art och omfattning att samarbetet underlättas. Det kan vara fråga om beställarsamverkan, utbildningsstöd eller att en formell ram för samarbetet upprättas. Den skärpta konkurrenssituationen på exportmarknaderna har försvårat de svenska företagens exportmöjligheter. För att de svenska företagens export- potential skall kunna utnyttjas konstaterades det i propositionen vara av vikt att regeringen och svenska myndigheter på ett aktivt och strukturerat sätt stöttar försvarsindustrins exportansträngningar av större materielprojekt, under förutsättning att exportansträngningarna står i överensstämmelse med riktlinjerna för krigsmaterielexport. inrättades en interdepartemental samrådsgrupp på statssekre- terarenivå för att behandla övergripande försvarsindustrifrågor och exporten av försvarsmateriel. 12 Utvecklingen av internationell handel med krigsmateriel Ur global synvinkel har den svenska krigsmaterielexporten svarat för en andel mellan 0,5 och av världshandeln beroende på vilken statistik som används. Enligt uppgifter från () svarade för av världsexporten av s.k. tyngre konventionella vapen jämfört . För uppgick motsvarande svenska andel till i genomsnitt , vilket motsvarade en 14:e plats bland världens vapenexportörer. hade den största utförseln med en genomsnittlig andel på närmast följt av med 12,97, med 7,31, med 6,12, med 5,42, med 3,67 och . Enligt samma källa minskade världshandeln med dessa vapen i fasta priser mellan och . En sammanställning av utförseln av vapen och ammunition enligt den internationella 891 visar att skall ha legat på nionde plats som exportland och svarat för av världshandeln med dessa produkter. Största exportör var även här med en andel på närmast följt av med 9,94, 4,58, med 4,45, med 3,58, med 2,99 och . hade även den största exportandelen eller närmast följt av med 14,13, med 4,33, med 3,76, med 3,65, med 2,91och . Denna statistik kan dock inte betecknas som heltäckande, då bl.a. ett så viktigt exportland som saknas i sammanställningen. () följer kontinuerligt marknads- föringen och exporten av krigsmateriel från . De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet omkring 200 företag, varav ca 40 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt, analyseras och bearbetas inom ISP. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmateriel- exporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Antalet inkomna utförselärenden har legat kring 2 000. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för demonstration eller för prov. , som var under vilket den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande antal ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig krigsmateriel vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avsåg leveranser under flera kalenderår. Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt prövade emellertid det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel frågan om tillstånd. Regeringsbesluten omfattade av det totala värdet av givna tillstånd . fattade regeringen beslut i 15 ärenden avseende utförsel. fattas beslut i utförselärenden i första hand av ISP utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, vilka skall överlämnas till regeringen för avgörande. Under 1996 uppdagades att redovisade uppgifter över värdet av beviljade utförseltillstånd överskattat det verkliga värdet, då vissa utförsel- tillstånd dubbelregistrerats. Det rör sig om s.k. förlängningar, som är aktuella om den beviljade utförseln inte hinner genomföras under det ursprungliga utförseltillståndets giltighetstid. Vissa sådana förlängningar har registrerats som nyförsäljning trots att det rört sig om samma materiel som redan en gång tidigare redovisats bland beviljade utförseltillstånd. Dubbelregistrerade tillstånd har i årets tabell rensats bort ifrån den redovisade totalsiffran . Av tabell 1 nedan framgår det sammanlagda värdet av beviljade utförseltill- stånd beräknat i löpande och fasta priser. Beviljade utförseltillstånd 1, 2 för försäljning under åren 1989- 1996 i löpande priser och prisnivå 3 jämte den procentuella volymförändringen År Värde i Värde i Ändring i fasta löpande priser fasta priser priser i % mkr mkr jämfört med föregående år Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK 1993 6 106 1 942 4 164 5 319 1 692 3 627 - - - 1994 4 268 1 991 2 277 3 604 1 682 1 923 - 32 - 1 - 47 1995 6 543 2 011 4 532 5 399 1 659 3 739 + 50 - 1 + 94 1996 2 859 662 2 197 2 374 550 1 825 - 56 - 67 - 51 (-56,) (-67,) (-51,) 1 Angivna värden har korrigerats med hänsyn till upptäckten att vissa utförseltillstånd dubbelregistrerats. 2 Inkluderar värdet av regeringsbeslut , innan den nya myndigheten upprättades, samt värdet av beslut som överlämnats till regeringen från ISP. 3 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsvaror (1990 = 100) använts. ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Tabell 2 visar värdet av svensk krigsmaterielexport såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport. utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs. Jämfört med minskade exporten av krigsmateriel . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande tal till -1,och för övrig krigsmateriel till -9,. Räknat i fasta priser minskade exporten av krigsmateriel . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser och prisnivå 4, m.m. År Krigsmaterielexport totala varuexport löpande andel av fasta ändring (löp.priser) priser varuexp. priser i fasta mkr mkr % mkr priser % 1987 281 433 4 427 1,57 - - 1988 304 782 6 155 2,02 - - 1989 332 580 6 005 1,81 - - 1990 339 850 3 327 0,98 3 327 - 1991 332 779 2 705 0,81 2 606 -21,6 1992 326 031 2 753 0,84 2 647 + 1,6 Summa KS ÖK 1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0,74 2 494 - 1994 471 602 3 181 1 347 1 834 0,68 2 687 + 7,7 1995 567 8365 3 313 1 148 2 165 0,58 2 733 + 1,7 1996 566 4806 3 087 1 136 1 951 0,54 2 564 - 6,2 (-6,) (-1,) (-9,) 4 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsvaror (1990 = 100) använts. 5 Uppgiften om totala varuexport har i årets sammanställning korrigerats jäm- fört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1995/96:204 1995. Korrigeringen innebär att krigsmaterielens andel av den totala varuexporten reducerats från till . 6 Preliminär uppgift 1996. Krigsmaterielexporten utgjorde av totala varuexport. Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde och för övrig krigsmateriel . Denna andel sjönk till , varav utgjorde krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens leveransdekla- rationer till ISP, är den enda som direkt anknyter till krigsmateriellagstift- ningen. I den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndig- heternas uppgifter till (), särskiljs inte krigs- materiel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden (se vidare kap. 5 i Bilagan). Förändringar från till ett annat ger inte underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid , med en mindre uppgång samt en liten nedgång . En jämförelse av tabellerna 1 och 2 ovan visar, att det sammanlagda värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att till- stånd i några fall inte utnyttjas helt. Den minskning av beviljade utförseltill- stånd som registrerades torde i linje med detta förhållande återspeglas i kommande års utförselstatistik. Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1995- 1996 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden 1995 1996 Krigsmateriel för strid KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0 KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 80 111 KS3 Ammunition 65 147 KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 172 501 KS5 Eldledningsutrustning 113 146 KS6 ABC-stridsmedel 0 1 KS7 Krut och sprängämnen 78 109 KS8 Krigsfartyg 580 28 KS9 Stridsflygplan 0 0 KS10 94 KS11 Riktade energivapen 0 0 SUMMA KS 1 148 1 136 ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 2 1 ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 97 47 ÖK23 Övningsammunition m.m. 237 299 ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 30 95 ÖK25 Spanings- och mätutrustningar m.m 658 311 ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 2 12 ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 0 0 ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 146 213 ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 133 144 ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 161 218 ÖK31 Riktade energivapen 0 0 ÖK32 Fortifikationer 0 0 ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 146 186 ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 0 0 ÖK35 Övningsmateriel 541 323 ÖK36 Tillverkningsutrustning 11 101 ÖK37 Programvara 2 1 SUMMA ÖK 2 165 1 951 I tabell 3 redovisas den totala omfattningen av krigsmaterielexporten och dess uppdelning enligt krigsmaterielförteckningen på olika huvudområden. redovisade 1996 i sin första rapport om krigsmaterielexport mottagar- länderna för huvudområdena i den norska krigsmaterielförteckningen. Den överväger möjligheterna av att ge en motsvarande redo- visning . Den regionala sammanställningen i tabell 4 ger vid handen att och övriga andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en något ökande tendens . Medan denna andel uppgick till , hade den gått ned till men ökat till . hade andel minskat från och år . andel gick ned från år . Några mera långtgående slutsatser om utvecklingstendenserna på området kan dock knappast dras av dessa förändringar. En större enskild affär kan förorsaka stora förskjutningar av andelarna av den relativt begränsade totala utförseln. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK 18 10 24 15 14 15 19 21 18 Övriga 24 23 25 21 16 24 25 23 25 0 0 0 0 1 1 0 1 0 13 13 12 22 7 30 20 11 24 1 1 1 1 2 0 9 15 5 och 6 2 9 4 5 4 7 4 8 38 51 28 36 55 26 20 24 18 1 1 1 0 1 0 0 0 0 Antal länder 46 45 48 7 Utförsel till är ej medtagen i redovisningen. I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 5 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 48 länder jämte . Till 14 av dessa understeg exportvärdet . Tillstånd har vidare meddelats för utförsel av jakt- och sportskytte- materiel till 25 länder, nämligen: Förenta Stater, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Sammanfattningsvis kan konstateras att de helt dominerande mottagarna av svensk krigsmateriel återfinns i i , övriga , , och . svarade dessa för av utförseln mot . andel minskade från år . Jämfört med har dock en kraftig förskjutning skett. Medan då svarade för av exporten och för enbart , skedde 1994 en förändring på så sätt att andel minskade till , som andel ökade till . Denna utveckling bröts dock , då andel ökade till , som andel minskade till . Exporten till EU uppgick till jämfört med , motsvarande en ökning . Räknat som andel av den sammanlagda exporten ökade denna för EU:s del från till . Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel var Förenta Stater med följt av med , med , med , med , med och med . Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 5 med Exporten av krigsmateriel i år 1994-1996 fördelad på länder KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa Förenta stater 94,5 134,1 228,6 56,2 461,9 518,1 108,1 454,1 562,3 23,0 165,8 188,8 58,8 80,6 139,4 47,6 164,1 211,6 - 3,0 3,0 - - - - 2,1 2,1 - 0,3 0,3 - 1,7 1,7 3,5 0,0 3,5 38,6 4,3 42,9 0,0 5,8 5,8 0,7 12,4 13,1 6,8 4,8 11,6 21,9 8,8 30,6 81,7 101,8 183,5 87,6 77,2 164,8 22,0 189,9 211,9 18,9 21,3 40,3 11,5 45,7 57,2 54,9 51,8 106,7 100,8 85,5 186,3 2,8 58,3 61,1 1,8 120,1 122,0 1,3 54,7 56,0 0,6 42,6 43,2 0,3 21,3 21,6 0,6 12,3 12,9 - 15,5 15,5 - 0,1 0,1 - 1,1 1,1 - 0,7 0,7 - 5,2 5,2 - 7,6 7,6 - 158,4 158,4 - 117,3 117,3 - 147,7 147,7 11,7 0,8 12,5 - - - 59,9 4,6 64,5 - 0,5 0,5 2,5 0,1 2,6 0,3 2,5 2,8 1,6 2,6 4,2 0,8 2,5 3,3 0,9 7,5 8,4 - 18,7 18,7 - 27,8 27,8 0,2 14,0 14,2 - - - - 2,4 2,4 - - - Republiken - 5,4 5,4 - 7,9 7,9 - 12,9 12,9 - - 8,0 - 8,0 - - - - - - - - 5,8 - 0,8 - 6,6 33,3 90,5 123,8 16,4 70,2 86,6 29,7 31,2 60,9 - 2,0 2,0 - - - - - - 1,3 12,0 13,3 28,4 8,6 37,0 24,5 7,6 32,1 113,5 349,0 462,5 98,4 157,2 255,6 134,9 219,0 353,9 0,0 6,7 6,7 0,3 1,7 2,0 2,8 1,1 3,9 - 2,2 2,2 - - - - 0,3 0,3 57,1 0,9 58,0 35,9 - 35,9 177,0 12,8 189,7 - 0,0 0,0 7,0 1,2 8,1 1,9 - 1,9 - - - - 0,1 0,1 1,2 0,1 1,3 40,0 15,0 55,1 4,1 14,9 19,0 4,9 29,9 34,8 88,3 0,0 2,5 2,5 0,4 2,5 2,9 1,7 6,8 8,5 2,1 226,1 228,2 0,7 291,4 292,1 2,9 65,6 68,5 - 53,8 53,8 1,9 238,0 239,9 2,4 34,7 37,0 8,9 11,0 19,9 9,3 4,4 13,7 - 2,5 2,5 4,5 72,2 76,7 59,6 124,4 184,0 46,8 292,0 338,8 - 2,0 2,0 - - - - - - - - - - 0,0 0,0 89,4 - 89,4 226,9 84,7 311,6 85,0 49,9 134,8 182,1 53,8 235,8 Övriga länder - 1,38 1,3 - 2,79 2,7 0,810 1,311 2,1 SUMMA 1 347 1 834 3 181 1 148 2 165 3 313 1 136 1 951 3 087 8 , ,, , , , , , och . 9 , , , , , , , , , , och . 10 , , ochTjeckien. 11 , , , , , , , , , , och . 5 Om statistik om export av krigsmateriel Förutom den statistik över krigsmaterielexporten som redovisas i denna skrivelse och som bygger på underlag från ISP, förekommer en del annan statistik på området. Denna är dock inte identisk med den statistik som bygger på klassificeringen i den svenska krigsmateriellagen. Någon direkt jämförelse bör därför inte göras utan att man är fullt medveten om vilka definitioner som ligger bakom den presenterade statistiken. Den statistik som finns att tillgå på detta område kommer i första hand från FN:s register över konventionella vapen, , , , , och , . FN:s vapenregister över konventionella vapen omfattar följande sju kategorier: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflyg- plan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter. export enligt redovisas under kapitel 8 i Skrivelsen. Redovisning sker av antal enheter i respektive kategori. redovisar i sin länderstatistik tyngre konventionella vapen, som definieras som flygplan, krigsfartyg, artilleri, pansarfordon, missiler samt målsöknings- och radarsystem. Enligt låg på 14:e plats i världen avseende genomsnittlig utförsel , vilket motsvarade 0,av världshandeln med dessa produkter under nämnda period. Redovisning sker i US-dollar prisnivå. SCB redovisar export av Vapen och ammunition enligt den interna- 891. Denna kan indelas i fyra undergrupper, nämligen 891.1, 891.2, 891.3 och 891.9. Enligt gällande tulltaxa omfattar dessa grupper följande varukoder: 87.10 Stridsvagnar och andra motordrivna pansrade stridsfordon, även utrustade med vapen, samt delar till sådana fordon. 93.01 Vapen för militärt bruk, andra än revolvrar, pistoler samt vapen enligt 93.07. 93.02 Revolvrar och pistoler, andra än sådana som omfattas av nr 93.03 och 93.04. 93.07 Värjor, sablar, bajonetter, lansar och liknande vapen samt delar till sådana vapen, även som slidor och baljor till sådana vapen. 891.2 93.06 Bomber, granater, torpeder, minor, robotprojektiler och liknande krigsammunition samt delar till sådan ammunition; annan ammunition (t.ex. patroner) och andra projektiler samt delar till sådana artiklar, inbegripet hagel och förladdningar. 891.3 93.03 Andra eldvapen och liknande artiklar som verkar genom förbränning av en explosiv laddning (t.ex jaktgevär, mynningsladdade eldvapen, signalpistoler och liknande artiklar för enbart ljussignalering, pistoler och revolvrar för lös ammunition, slakt- apparater och linkastningsapparater). 93.04 Andra vapen (t.ex. fjäder-, luft- och gasdrivna gevär och pistoler samt batonger), med undantag av vapen enligt 93.07. 891.9 93.05 Delar och tillbehör till artiklar enligt 93.01-93.04. Redovisning av utförsel av SITC 891 sker i löpande kronor. SITC 891 om- fattar däremot inte t.ex. militära fartyg och flygplan. FIF:s redovisade utförsel av försvarsmateriel återfinns under kapitel 10. Omfattningen av denna export definieras som medlemsföretagens fakturerade leveranser till utlandet av krigsmateriel jämte civila varor till militära kunder . Redovisning sker i löpande kronor. Varupositionen SITC 891 kan således sägas vara mindre omfattande än ISP:s krigsmaterielbegrepp, som FIF:s försvarsmateriel går utöver ISP:s definitioner. För enbart konventionella vapen är SIPRI:s definitioner mera vittgående än FN:s. En grafisk redovisning av utförseltillstånd och vapenexport baserad på olika definitioner återfinns i underbilagan till Bilagan. 6 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har två tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett länderna och . har vidare två tillstånd lämnats avseende förlängning av tidigare upplåtelser av tillverkningsrätt. Dessa tillstånd har avsett länderna och . Åtta samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveck- ling eller produktion med följande länder, nämligen Förenta Stater (två tillstånd), , (två tillstånd), (två tillstånd) Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfatt- ning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 13 företag redovisat sammanlagt 161 gällande licens- upplåtelser och samarbetsavtal i 23 länder. Av dessa hade 12 företag 85 licensavtal i 20 länder och 7 företag 76 samarbetsavtal i 18 länder. 7 Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriel- lagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet utan regeringens tillstånd. har inget sådant tillstånd lämnats. 8 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att sex företag redovisat ägande i 23 utländska rättssubjekt i 13 länder. 9 De exporterande företagen Omkring 200 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav ca 40 exporterade sådan materiel . Det största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , och . hade en utförsel som översteg men var . De två andra svarade vardera för en utförsel överstigande men . Härutöver exporterade sex företag för mer än , nämligen , , , , och . Fyra företag, nämligen , , och , exporterade vardera för . Dessa var , , , , , , och . Övriga företag med en export överstigande var , , , , och . Tillsammans svarade dessa 27 företag för av den svenska krigsmaterielexporten . 10 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. Medlemsföretagen sysselsatte 26 400 personer inom sina försvarsmateriel- avdelningar . Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och till 15 1996. Företagens export av försvarsmateriel uppgick till , till och till . I förhållande ökade exporten av försvarsmateriel . Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade från till eller . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:138 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten .