prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — I syfte att möjliggöra ökade underhållsinsatser på det statliga vägnätet då besparingar görs i registerverksamheten bör bemyndigas att få överföra medel från anslaget Kostnader för registerverksamhet till anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för att utnyttjas för de ändamål som gäller för detta anslag. verksamhet var t.o.m. helt avgiftsfinansierad och redovisades på statsbudgeten under ett s.k. 1 000- kronorsanslag. Sedan uppgifterna överfördes till har ett särskilt ramanslag inrättats - Kostnader för Registerverksamhet - som skall täcka kostnaderna för myndighetsuppgifter inom registerverksamheten. kostnader för förarprov, körprov, tillsyn etc. samt övrig trafiksäkerhetsverksamhet belastar anslaget Drift och underhåll av statliga vägar. Samtliga avgifter är offentligrättsliga och beslutas av regeringen. Avgifterna inlevereras direkt till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. beräknar intäkterna av avgifterna till ca efter justering av nu gällande taxa , vilket motsvarar KPI-utvecklingen för . Kostnaderna beräknas till ca . kommer en överarbetning att ske av intäkter och kostnader inom nedanstående resultatområden. ------------------------------------------------------------------------ | Resultat- | Intäkter från | Kostnader | Resultat | | område | avgifter (mkr) | (mkr) | (mkr) | ------------------------------------------------------------------------ |Auktorisation | 0,76 | 0,93 | -0,17 | |fordon | | | | ------------------------------------------------------------------------ |Auktorisation | 16,96 | 17,94 | -0,98 | |yrkesmässiga | | | | |trafikanter | | | | ------------------------------------------------------------------------ |Auktorisation | 249,16 | 255,37 | -6,21 | |andra | | | | |trafikanter | | | | ------------------------------------------------------------------------ |Registerhållning | 368,80 | 379,06 | -10,26 | |m.m. | | | | ------------------------------------------------------------------------ |Summa | 635,67 | 653,30 | -17,62 | ------------------------------------------------------------------------ -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | låneram i bör uppgå till 800 miljoner| | kronor. har hemställt om en minskad låneram jämfört med /96 då ramen omfattar . Lån för omsättningstillgångar (sand, grus, salt m.m.) och anläggningstillgångar (maskiner, fastigheter m.m.) utnyttjas huvudsakligen i egen produktionsverksamhet. Genom rationalisering har kapitalbindningen i verket kunnat minskas till . Planerade broinvesteringar med lån har inte realiserats på sätt som antogs . uppgår lån för broar som ersätter färjor till ca . Vid utgången av beräknas lån för detta ändamål uppgå till ca . Något behov för att disponera en låneram på kan således inte förutses. anser att en lånereserv på för eventuella broprojekt dock bör finnas. Regeringen beräknar mot bakgrund av bedömning om framtida lånebehov att låneramen för lån i för omsättningstillgångar, anläggningstillgångar, byggande av broar som ersätter färjor samt anskaffningspriset för långtidsförhyrda anläggningstillgångar bör uppgå till . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | De statliga lånegarantierna för byggande av skall | | utvidgas med för delen | | kanal-Värmdöleden. | | De statliga lånegarantierna för fortsatt planerings- och för-| | beredelsearbete och information inom ramen för Dennisöverens- | | kommelsen samt marklösen skall utvidgas med | | . | | De statliga lånegarantierna för Göteborgsöverenskommelsen skall| | utökas med . skall också få| | justera utställda garantier med tillkommande räntekostnader för | | upptagna lån samt beräknade behov av justeringar för prisökningar| | i samhället. Överenskommelsen om trafiksystemets utbyggnad i omfattar program och planer för investeringar i kollektivtrafik, i nya vägar och i övriga väganknutna åtgärder. Kollektivtrafikinvesteringarna genomförs dels med genom AB (), som huvudman, dels med som huvudman. svarar för investeringar i statens spåranläggningar i regionen medan SL svarar för åtgärderna i det lokala och regionala kollektiva trafiksystemet. ansvarar för investeringar i nya väganläggningar och kommunerna svarar för genomförandet av övriga väganknutna investeringar i inner- och ytterstad. ansvarar för utbyggnaden av infartsparkeringar. Finansieringen av nya vägar, övriga väganknutna investeringar och infartsparkeringar skall ske med medel från ett vägtullssystem som beräknas tas 2000. Investeringar i kollektivtrafiken finansieras genom statliga anslagsmedel och medel från . Regeringen stoppade utbetalningen av statsbidrag till för utbyggnaden av kollektivtrafiken på grund av kraftiga förseningar i förberedelserna för genomförandet av och betalstationerna inom ramen för det planerade vägtullssystemet. Regeringen beslutade även att stoppa samtliga nystarter av planerade vägprojekt inom intill dess att det förelåg förutsättningar för en hållbar ekonomisk modell för . Efter det att erforderliga beslut fattats i och att förutsättningarna för uppförande av betalstationer i kommun klarats ut, beslutade regeringen att häva byggstoppet för nya vägprojekt samt bemyndiga att på nytt påbörja utbetalningen av statsbidrag till . Genomförandeläget i överenskommelsens olika delar är följande: Nynäsbanan inkl. delen är i allt väsentligt färdig. Enkelspåret rustades upp . Dubbelspåret på delen färdigställdes till . Vissa arbeten på färdigställs . Utbyggnaden av sträckan har försenats kraftigt på grund av att kommun och haft olika uppfattning om projektets utformning. enades dock parterna om en lösning sedan regeringen tillsatt en särskild förhandlingsman. pågår planerings- och projekteringsarbete. Detaljplaner för spåret kommer att ställas ut i och kommuner . Projektet beräknas kunna börja byggas och järnvägen tas i drift , vilket är än vad som antogs i . Utbyggnaden av ett tredje spår vid är försenat. Spåret planerades i att tas 1998. kan tidigast någon del av projektet vara färdigställt . Regeringen beslutade att upphäva det förslag till detaljplan som kommunen antagit för det tredje spåret mellan och . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppgift att utvärdera alternativa lösningar för utökad spårtrafik mellan Södra och . Kommittén föreslår att ett tredje järnvägsspår byggs öster om befintliga spår. Utbyggnaden föreslås ske på sådant sätt att inga ingrepp görs i byggnader. Kommittén föreslår även att bullerdämpande broar byggs för alla tre järnvägsspåren samt att och dess ramper vid Tegelbacken och rivs och ersätts av en biltunnel. Utgångspunkten för kommitténs arbete har varit att kapacitetsförstärkningen mellan Södra och skall utföras som ett nytt dubbelspår på bro över . Delen kan tidigast börja byggas varvid projektet kan tas i drift . På den Yttre Tvärleden har projekten 4 öppnats för trafik. Utbyggnaden av projektet avslutas under innevarande år. Utbyggnaden av Häggviksleden pågår. Arbetsplan för 2 prövas av regeringen. Utbyggnaden av beräknas påbörjas sedan erforderliga detaljplaner och arbetsplaner vunnit laga kraft. förbereder så att byggstart skall kunna ske /97. pågår upphandling av projektet. För pågår arbetet med upprättande av detaljplaner och arbetsplaner. Projektet beräknas kunna börja byggas . Planeringen för vägtullssystemet fortgår. Regeringen har för avsikt att redovisa en lag om vägtullar för . uppgick nettobelåningen för vägdel till och den kapitaliserade totala räntekostnaden till . genomförda och upphandlade projekt ligger under planerad budget. Budget för de aktuella projekten beräknades till . bedömning är att projekten kommer att kosta ca . Inom ramen för ansvarar AB () för de investeringar i kollektivtrafiksystemet där inte staten är huvudman. Det gäller upprustning och utbyggnad av tunnelbanan och , utbyggnad av snabbspårvägen mellan Gullmarsplan-Älvsjö-Alvik, införande av miljövänliga bussar och uppbyggnaden av ett stomnät för busstrafiken i innerstaden samt utbyggnad av infartsparkeringar. Fram t.o.m. har SL investerat i de olika SL- projekten. Investeringsbudgeten är för totalt . Vid utgången av beräknas därför investeringar till ett belopp om vara genomförda. Utfall t.o.m , budget för samt förbrukning vid utgången av i de aktuella projekten framgår av nedanstående tabell: -------------------------------------------------------------------- Projekt år Förbrukning t.o.m. år mkr mkr -------------------------------------------------------------------- Tunnelbanan 1 029 465 1 494 641 31 672 383 528 Miljövänliga bussar/stomnät 152 176 328 Infartsparkeringar 23 46 69 -------------------------------------------------------------------- Summa 1 990 1 101 3 091 -------------------------------------------------------------------- Tunnelbanans upprustning och förnyelse pågår. En ny signalsäkerhetsanläggning för tunnelbana 1 (Strand// ) installeras för att tas i drift successivt . Likaså installeras successivt ett nytt tågradiosystem . Nya tunnelbanevagnar har beställts hos . Den första vagnen levereras till SL . Trafikstart för de nya vagnarna beräknas kunna ske . Upprustning och ombyggnad kommer under innevarande år att påbörjas på stationerna vid bl.a. , , T-Centralen, , Tekniska Högskolan och . SJ, och SL har kommit överens om en trafikeringsplan med fjärrtåg vid , vilket är en förutsättning för att tunnelbanan skall förlängas från till . Planeringen går vidare tillsammans med och kommuner. har genomgått en omfattande upprustning . Turtätheten har förbättrats genom att nya dubbelspår och mötesspår byggts. Samtliga detaljplaner för snabbspårvägen har antagits av fullmäktige i . Planerna för och har överklagats till regeringen. Ett genomförandeavtal har också träffats mellan och SL för delar av sträckningen. Upphandlingen av vagnar till anläggningen har påbörjats. Det nya stomlinjenätet för busstrafiken i beräknas att delvis kunna införas även om reduceringen av biltrafiken genom vägtullar och de nya kringfartslederna dröjer . I innerstaden finns 128 etanolbussar i trafik. Infartsparkeringarna beräknas byggas ut med 750 platser. Tillsammans med tidigare utbyggda infartsparkeringar finns ca 6 165 infartsparkeringsplatser att tillgå i länet. har utbetalat i bidrag till SL för utbyggnad av infrastrukturen i enlighet med . Baserat på utfall t.o.m. och budget för delas finansieringen mellan staten och () enligt följande: Vid remissbehandlingen av slutbetänkande (SOU 1995:82) Finansieringslösningar för Dennis- och Göteborgsöverenskommelserna har den för Göteborgsöverenskommelsen föreslagna finansieringslösningen ifrågasatts av de regionala parterna. Därmed kan den överenskomna finansieringen äventyras. För att inte skapa en ofinansierad låneskuld har regeringen beslutat att tills vidare inte skall utbetala statsbidrag till investeringar i kollektivtrafikanläggningar till och att inte skall igångsätta de kvarvarande vägprojekten i överenskommelsen och som finansieras med ordinarie anslagsmedel. Av det beslutade statsbidraget på har ca betalats ut. De återstående bidragen, som är stoppade, skulle enligt överenskommelsen betalas ut fram . Det slutliga ställningstagandet från de regionala parterna om den tidigare överenskomna finansieringslösningen avgör om regeringen kommer att återuppta utbetalningarna eller inte. Om överenskommelsen inte visar sig giltig, dvs. att de kommunala ställningstagandena mot vägtullsfinansieringen är fortsatt negativa, så måste hela överenskommelsen omprövas och omförhandlas. I sådant fall återkommer regeringen med förslag till användning av de till överenskommelsen avsatta medlen. har tidigare beslutat om statliga lånegarantier för utbyggnaden av nya vägleder i och . Totalt omfattar beslutade garantier för vägprojekt i och för . En redogörelse för det finansiella läget i vägdel kommer att redovisas för i samband med proposition om lag om vägtullar i . Inför byggstarten av bör de statliga lånegarantierna utökas till att omfatta även den del av som skall kopplas till Värmdöleden. har beslutat om statliga lånegarantier för , delen partihallar-Sickla kanal, på i prisnivå , vilket motsvarar i prisnivå . Därutöver har också beslutat särskilda garantier för förberedelsearbeten för övriga vägprojekt och marklösen inom en ram om högst . Dessa garantier innehåller bl.a. garantier för vissa delar av marklösenkostnaderna för (prop. 1993/94:86, bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247). Den nu aktuella delen av , delen kanal- Värmdöleden är, exkl. kostnader för marklösen, kostnadsberäknad till i prisnivå , vilket motsvarar i prisnivå . Därtill behöver den särskilda garantin för förberedelsearbete och marklösen utökas för resterande marklösenkostnader för vilket beräknas till i prisnivå (22,i prisnivå 1996-06). I den tidigare beslutade garantiramen för förberedelsearbeten och marklösen ingår för förberedelsearbeten för delen kanal-Värmdöleden. Mot bakgrund av att garantierna för täcker hela den beräknade produktionskostnaden skall redan ianspråktagna garantier () för förberedelsearbeten lyftas av. Därutöver har kostnader för fortsatt planerings- och för beredelsearbete av övriga vägledsprojekt samt informationsverksamhet . Denna verksamhet beräknas till . Med hänsyn till att redan ianspråktagna garantier för förberedelsearbete med kanal-Värmdöleden lyfts av i samband med att garantier beslutas för byggande av hela behöver garantierna för förberedelsearbeten och marklösen endast utökas med prisnivå. -------------------------------------------------------------------- Garantier Garantier prisnivå prisnivå -------------------------------------------------------------------- : kanal 475 1) 5 133 kanal-Värmdöleden 1 050 2) 1 198 -------------------------------------------------------------------- Summa 5 525 6 331 -------------------------------------------------------------------- 1) Beslutat 2) Förslag De statliga lånegarantierna för trafikleder behöver utökas för planerad verksamhet samt för byggstarter av nya vägprojekt . Götaledens utbyggnad är planerad att starta . Total kostnad för projektet prisnivå är vilket motsvarar i prisnivå . Breddning av förbi beräknas också komma igång . Totalkostnad för detta projekt är pris vilket motsvarar i prisnivå . Åbromotet beräknas bli klart för byggstart till en beräknad kostnad av vilket motsvarar i prisnivå . Dessutom behövs utökade garantier om för att bedriva fortsatt planerings- och förberedelsearbete samt information vilket motsvarar i prisnivå . Sammantaget omfattar behovet av statliga garantier således . Därutöver måste också den statliga garantin omfatta räntekostnader på upptagna lån samt en möjlighet till justering för prisökningar i samhället. Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår regeringen att bemyndiga regeringen att låta utvidga de statliga garantierna för byggande av med så att även delen kanal-Värmdöleden kan inrymmas inom en total garantiram för (exkl. marklösen) på i prisnivå . Vidare bör bemyndiga regeringen att låta teckna statlig borgen för fortsatt planerings- och föreberedelsearbete och information om vägledsprojekten i under samt marklösen inom en utvidgad ram om högst i prisnivå . För byggande av vägleder i och fortsatta planerings- och förberedelsearbeten samt informationsverksamhet om Göteborgsöverenskommelsen bör bemyndiga regeringen att låta teckna statlig borgen om i prisnivå för planerad verksamhet . Regeringen bör också bemyndigas att låta justera utställda garantier med tillkommande räntekostnader för upptagna lån samt beräknade behov av justeringar för prisökningar i samhället. Ett villkor för att utökade garantier skall beviljas för projekt i är att det finns en enighet kring en hållbar finansieringslösning. Regeringen avser därför pröva detta innan bemyndigas utställa utökade statliga garantier för vägar i . Jämfört med ökade den totala verksamhetsvolymen med till . Ökningen beror främst på att flera stora nyinvesteringsprojekt pågår . hade i genomsnitt 6 481 fast anställda, vilket är en minskning med 51 personer jämfört med . har fastställda verksamhetsmål uppnåtts vad avser genomsnittlig hastighet på stomnätet, antalet slopade plankorsningar, största tillåtna axellast samt antalet funktionsstörningar på det högst prioriterade nätet. På stomjärnvägarna har den genomsnittligt skyltade högsta tillåtna hastigheten ökat och spårlägeskvaliteten har för- bättrats. av stomjärnvägarna tillåter en axellast på vid hastigheter på , vilket är en förbättring jämfört med . Antalet dödade i plankorsningsolyckor har kontinuerligt minskat från 20 personer , till 8 personer . Genomförda åtgärder mot buller, t.ex. uppsättning av bullerplank, har lett till en minskning av det antal fastigheter som utsätts för tågbuller över med 200-300 stycken. Andelen externa entreprenörer i produktionsverksamheten har varit för underhåll, för reinvesteringar och för nyinvesteringar. visar bl.a. att ca 400 000 människor exponeras för tågbuller över samt att järnvägssektorn använder av hela landets förbrukning av dieselolja. avsätter ca för tillämpad forskning och utveckling. Insatserna inriktas mot delområdena hastighet, axellast, kapacitet och driftssäkerhet. Stödet till svenska högskolor, universitet och forskningsinstitut m.m. uppgår till och resterande medel används för internationella projekt, t.ex. utveckling av ett standardiserat europeiskt signalsystem. Den allt större mångfalden och specialiseringen inom spårtrafiken ställer höga krav på säkerhetsarbetet och därmed på den i inordnade . Inspektionen har som övergripande uppgift att uppfylla det trafikpolitiska målet att trafiksäkerheten fortlöpande skall förbättras och svarar, vad gäller trafik med järnväg, tunnelbana och spårväg, bl.a. för frågor angående säkerhetsnormer, tillsyn över efterlevnaden av säkerhetsnormer samt undersökning av olyckor och andra händelser som berör säkerheten. överförs ansvaret för trafikledning och banfördelning på statens spåranläggningar från SJ till en enhet i , Tågtrafikledningen, vars verksamhet finansieras med anslagsmedel. -------------------------------------------------------------------- | Sektorsansvaret | | | | skall som statens företrädare på central nivå ha ett | | samlat ansvar, ett s.k. sektorsansvar, för hela | | järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, | | framkomlighet, trafiksäkerhet och miljöpåverkan samt för frågor | | inom järnvägsområdet som rör fordon, kollektivtrafik och | | handikappanpassning. | | | | Övergripande mål | | | | skall tillhandahålla en konkurrenskraftig, | | kundanpassad och trafiksäker infrastruktur för järnvägstrafikens| | operatörer med hänsyn tagen till miljö och regional balans. Regeringen anser mot bakgrund av redovisade resultat för verksamheten, att det är tillfredsställande att verksamhetsmålen har nåtts och att har bidragit till att uppfylla de trafikpolitiska målen. Vidare konstaterar regeringen att () inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för årsredovisning och . Regeringen anser att bör vidareutveckla sin årsredovisning ytterligare i syfte att möjliggöra en tydligare avgränsning av produktionsverksamheten samt för att möjliggöra en fortlöpande utvärdering av produktivitetsutvecklingen inom olika verksamheter. I samband med att bildades infördes den s.k. väg- trafikmodellen inom järnvägssektorn. Modellen innebar bl.a. att staten genom tog huvudansvaret för järnvägens infrastruktur. och andra tågoperatörer gavs därmed möjlighet att bedriva tågtrafik på ekonomiska villkor som liknar de som finns inom vägtrafiksektorn. huvuduppgifter är att främja järnvägens utveckling, driva och förvalta statens spåranläggningar, ha hand om säkerhetsfrågor rörande spårtrafik, främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt att initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt verksamhetsområde. Verksamheten omfattar bl.a. drift och vidmakthållande av det statliga järnvägsnätet samt planering, projektering, upphandling och produktion av nya järnvägar. I enlighet med forskningspolitiska beslut har även fått ett ansvar för viss tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom järnvägssektorn. En av regeringen tillsatt särskild utredare med uppdrag att mot bakgrund av utvecklingen inom järnvägsområdet redovisa en analys av myndighetsroll, har i sitt slutbetänkande myndighetsroll m.m. (SOU 1996:33) föreslagit att sektorsövergripande roll förstärks och att verket bör ha ett ansvar för järnvägstransportsystemet i sin helhet. Regeringen anser att inför regering och riksdag har ett re- sultatansvar för måluppfyllelsen inom hela järnvägstransportsystemet, trots att verket inte förfogar över alla medel och befogenheter inom sektorn. I likhet med vad som beslutat (prop. 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231) angående sektorsansvar, anser regeringen att ansvar för järnvägstransportsystemet bör fördjupas och förtydligas. Regeringen föreslår att som statens företrädare på central nivå, utöver uppgifterna att driva och förvalta statens spåranläggningar och att ha hand om säkerhetsfrågor för spårtrafik, skall ha ett samlat ansvar, ett s.k. sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, framkomlighet, trafiksäkerhet och miljöpåverkan. skall aktivt driva på och följa upp utvecklingen inom järnvägssektorn och bistå regering och riksdag i frågor som berör hela järnvägstransportsystemet samt verka för ett effektivt, trafiksäkert och miljövänligt utnyttjande av järnvägarna och för en samordning av den lokala, regionala och interregionala järnvägstrafiken. I syfte att uppnå de trafikpolitiska målen bör samverka med berörda aktörer samt föreslå och vidta åtgärder. Vidare skall tillse att hänsyn tas till funktionshindrades behov samt verka för att fordonsutvecklingen sker i syfte att uppnå de trafik- och miljöpolitiska målen med beaktande av de näringspolitiska målen. bör inom ramen för sitt sektorsansvar stödja verksamhet som är av principiell eller strategisk betydelse för järnvägstransportsystemets utveckling. Vidare bör genomföra åtgärder som är av betydelse för järnvägstransportsystemets utveckling i de fall det inte finns någon annan huvudman som har ett entydigt ansvar för dessa åtgärder. Även då annan huvudman finns bör stödja åtgärder inom järnvägstransportsystemet som är av betydande samhällsintresse i de fall åtgärderna annars inte skulle komma till stånd. Sådana åtgärder skall underställas regeringens prövning om de uppgår till samt i varje enskilt fall om totalt har tagits i anspråk för dessa ändamål. ansvar för forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet samt avgränsningen mot bl.a. Kommunikationsforskningsberedningens verksamhet behandlas också i regeringens proposition om forskning (prop. 1996/97:5). Mot bakgrund av det sektorsansvar för som regeringen föreslår bör det övergripande målet för verket vara att tillhandahålla en konkurrenskraftig, kundanpassad och trafiksäker infrastruktur för järnvägstrafikens operatörer med hänsyn tagen till miljö och regional balans. Regeringen avser att med anledning av den partiella avreglering av järnvägstrafiken som genomfördes , informera om utvecklingen samt återkomma med en utvärdering. 1994/95 Utgift 329 2121) Anslagssparande 1 948 1995/96 Anslag 473 327 Utgiftsprognos 473 327 därav 1996 318 700 1997 Förslag 767 828 1998 Beräknat 749 494 1999 Beräknat 749 494 1)Beloppen anges i Anm. Uppgifterna t.o.m. /96 är exkl. anslag och kostnader för banfördelning och trafikledning. Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget finansierar kostnader för administration, banfördelning och trafikledning samt . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att inte helt har förbrukat anslagna medel vilket resulterat i ett anslagssparande. Utgiftsprognosen visar att anslagna medel helt kommer att tas i anspråk.