prop · GK031D6 · 1997-01-01 00:00:00 — Årsredovisningen visar en förbättring jämfört med tidigare budgetår vad gäller resultatredovisningens innehåll och formella struktur, dock kvarstår vissa brister när det gäller förmågan till effektutvärdering, speciellt inom forskningsområdet. Mot bakgrund av ovannämnda brister i effektutvärderingen fick Styrelsen för psykologiskt försvar, regleringsbrev, uppdraget att inkomma med redovisning av vidareutvecklade metoder för att kunna ange mätbara verksamhetsmål. Uppdraget har redovisats, varvid framkommit att en fortsatt utveckling av mätbara verksamhetsmål bör ske främst inom forskningsområdet. regleringsbrev uppdrogs åt Styrelsen för psykologiskt försvar att i årsredovisningen för /95 redovisa det resultat som uppnåtts inom funktionen Psykologiskt försvar. Myndigheten har lämnat en tillfredsställande redovisning. har inte riktat några invändningar i revisionsberättelsen mot Styrelsen för psykologiskt försvar. För Styrelsen för psykologiskt försvar skall gälla den inriktning som regeringen angivit för funktionen. Styrelsen bör tilldelas vissa ytterligare medel. 9.5 Anslag B 5. Funktionen Ordning och säkerhet m.m. 1997 Förslag 31 877 1) 1998 Beräknat 32 597 1999 Beräknat 33 459 1) Nytt anslag . Beloppen anges i tusental kr. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet för | | funktionen (prop. 1996/97:4) Ordning och säkerhet m.m. kan | | uppnås . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 31 877 tkr | -------------------------------------------------------------------- Från anslaget skall betalas kostnaderna för utbildning och utrustning av be- redskapspoliser samt utbildning av chefer för beredskapspolisen i enlighet med den utvidgning av beredskapspolisens organisation som föreslås i prop. 1996/97:4. Liksom tidigare tilldelas polisen medel för funktionen Ordning och säkerhet m.m. även över sitt ordinarie anslag. 9.6 Anslag B 6. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. 1994/95 Utgift 76 449 1) Anslagssparande 234 660 1995/96 Anslag 245 465 2) Utgiftsprognos 256 800 därav 1996 186 270 1997 Förslag 95 219 1998 Beräknat 149 314 1999 Beräknat 153 355 1) Beloppen anges i tusental kr. 2) anslaget S C 3. Funktionen Hälso- och sjukvård i krig m.m. Från anslaget bekostas utgifter för bl.a. investeringar och drift av beredskapslager för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation samt för utbildning av personal som skall tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på en anslagsöverföring av . Dessutom visar prognosen för anslags- belastningen under innevarande budgetår på en anslagsöverföring av . Regeringen har beaktat detta vid sin medelsberäkning för . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet för | | funktionen Hälso- och sjukvård m.m. (prop. 1996/97:4) kan uppnås| | . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 95 219 tkr | -------------------------------------------------------------------- Av årsredovisning för /95 framgår att när det gäller funktionen Hälso- och sjukvård m.m. har flera olika delmål uppnåtts. Lagringsmålen för sjukvårdsförnödenheter som avser tillkommande krigssbehov är i stort uppnådda men behöver ses över kontinuerligt. Säkerställandet av sjukvårdsförnödenheter för kvarvarande fredssjukvård i krig behöver fullföljas. Fortsatt utveckling av lagerredo- visningssystem och system för distribution av utrustning och förnöden- heter måste också ske. Styrelsen anser sig ha fått en god förankring inom hälso- och sjukvården för redovisade vårdprinciper i krig. Detta arbete måste dock gå vidare bl.a. med hänsyn till strukturförändringarna inom hälso- och sjukvården. Ytterligare insatser erfordras för personalplanering samt utbildning och övning. Regeringen konstaterar att inte haft några invändningar i revisionsberättelsen beträffande utan bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. har dock i samband med granskning av beredskapslager riktat kritik mot bristande inventering. har på regeringens uppdrag genomfört en utvärdering av funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Funktionsgenomgången har omfattat funktionens planeringsförutsättningar, målformulering, styrning och uppföljning samt beredskapsförmåga. Det dominerande intrycket från funktionsgenomgången är enligt Överstyrelsens för civil beredskap uppfattning att funktionens styrning och uppföljning förändrats och förbättrats . Funktionen utgör en integrerad del i totalförsvarets övningsverksamhet. På flera områden där beredskapsförmågan tidigare varit svag har brister rättats till eller är föremål för åtgärder. Lagringsmålen för förnödenheter har i huvudsak nåtts även om funktionens uthållighet vid ett s.k. strategiskt överfall är begränsad, främst beroende på små lager hos sjukvårdshuvudmännen och att det f.n. inte finns någon planlagd dokumenterad organisation för att distribuera de statliga lagren. Regeringen konstaterar att flertalet av de mål som uppsattes enligt försvarsbeslut har uppnåtts, men att det finns områden inom funktionen där det fortfarande finns en betydande utvecklingspotential. För budgeteringen 1997 skall gälla de övergripande mål som redovisats för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligt prop. 1996/97:4 och den inriktning som har getts för planeringen. Detta innebär en viss omorientering av verksamheten i förhållande till de övergripande mål som gäller då hotbild och dimensionerande antaganden har förändrats. Detta understryker vikten av att i samarbete med Försvarsmakten bör göra en genomgripande översyn av de skadeutfallsberäkningar m.m. som ligger till grund for funktionens dimensionering. Civilbefälhavarna spelar en viktig roll i funktionens styrning och uppföljning. Enligt regeringens mening bör verka för att åstadkomma ett systematiskt uppföljningssystem där sjukvårdshuvudmännen rutinmässigt rapporterar beredskapsförmåga och utvecklingstendenser till civilbefälhavarna. En betydande del av verksamheten inom funktionen bedrivs i primärkommunal regi. Det gäller verksamheterna i delfunktionerna Socialtjänst respektive Miljö- och hälsoskydd där länsstyrelserna har ett regionalt samordningsansvar. bör verka för att integrera detta andra led vad avser länsstyrelserna i funktionens styrnings- och uppföljningssystem på ett tydligare sätt samt överväga myndighetens egna insatser inom delfunktionerna. Under avsnitt som regeringen angett ovan har regeringen utvecklat sin syn på styrningen av det civila försvaret och behoven av att varje funktionsansvarig myndighet redovisar uppföljningsbara resultatmått för en bedömning av funktionens beredskapsförmåga. Regeringen instämmer i påpekande att mått på beredskapen ställd mot de mål som gäller bör redovisas i årsredovisning. En uppfattning inom funktionen, som framhålls av bl.a. , är att det i krig finns ett behov av att på central nivå snabbt kunna fatta vissa operativa beslut, bl.a. avseende omfördelning av förnödenheter och sjukvårdspersonal mellan civilområden. Enligt regeringens mening kan det därför finnas behov av att inom gällande regelverk klargöra det medicinska samordningsbehovet, de formella förutsättningarna härför samt hur expertmyndigheternas kompetens bör inordnas i ledningssystemet. beräknas kostnaderna under anslaget till . Med hänsyn till anslagsöverföringen beräknar regeringen medelsbehovet under anslaget till . Därutöver bör visst bemyndigande lämnas. 9.7 Anslag B 7. 1994/95 Utgift 144 600 1) Utående reservation 118 800 1995/96 Anslag 349 734 2) Utgiftsprognos 324 602 där av 1996 324 602 1997 Förslag 152 886 1998 Beräknat 107 794 1999 Beräknat 110 063 1) Beloppen anges i tusental kr 2) anslaget K D 2. Upphandling av särskilda samhållsåtaganden Under detta anslag fanns en anslagspost för totalförsvar på teleområdet. Totalförsvarsberedskapsdelen för televerksamheten i det gamla anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden görs om till anslaget B 7. Anslaget görs om från reservationsanslag till ramanslag och den utgående reservationen bör då följa med anslaget. Anslaget disponeras av Post- och telestyrelsensom som har funktionsansvaret för Funktionen Telekommunikationer. Anslaget B 7. Funktionen Telekommunikationer skall för att säkra totalförsvarets behov av telekommunikationer i krig och i kris användas till upphandling av tjänster, utrustning och anläggningar för att tillgodose totalförsvarets behov av telekommunikationen. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet | | för funktionen Telekommunikationer (prop. 1996/97:4) kan uppnås | | . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 152 886 tkr | | Beräknade avgiftsintäkter 50 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen har i prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 angett att kostnaderna för beredskapen på teleområdet delvis skall finansieras med avgifter på teletjänster. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag till ett avgiftssystem m.m. i samband med propositionen om ändringar i telelagen. 9.8 Anslag B 8. 1994/95 Utgift 16600 1) Utgående reservation 7 400 1995/96 Anslag 36000 2) Utgiftsprognos 33 111 därav 1996 26 335 1997 Förslag 22 318 1998 Beräknat 23 690 1999 Beräknat 24 185 1) Beloppen anges i tusental kr 2) anslaget K D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden Under detta anslag fanns en anslagspost för totalförsvar på postområdet. Totalförsvarsberedskapsdelen för postverksamheten i det gamla anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden görs om till anslaget B 8. Anslaget görs om från reservationsanslag till ramanslag och den utgående reservationen bör då följa med anslaget. Anslaget disponeras av som har funktionsansvaret för postbefordran. Anslaget B 8. Funktionen Postbefordran skall för att säkra totalförsvarets behov av postservice i krig och i kris användas till upphandling av tjänster, utrustning och anläggningar för att tillgodose totalförsvarets behov av postbefordran. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet | | för funktionen (1996/97:4) Postbefordan kan uppnås under pro- | | gramplaneperioden. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 22 318 tkr | -------------------------------------------------------------------- 9.9 Anslag B 9. 1994/95 Utgift 177 269 1) Anslagssparande 18 623 1995/96 Anslag 219 000 Prognos 1995/96 246 849 därav 1996 127 467 1997 Förslag 197 757 1998 Beräknat 198 441 1999 Beräknat 204 842 1) Beloppen anges i tusental kr. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för | | att målet för funktionen Transporter (prop. 1996/97:4) kan uppnås| | . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 197 757 tkr | -------------------------------------------------------------------- Det gamla anslaget A 6. : Försvarsuppgifter blir en del av det nya anslaget B 9. Från anslaget B 9. betalas kostnader för planering m.m. samt investeringar inom totalförsvarets civila del. har vidare hemställt om ett bemyndigande på för att anskaffa reservbromateriel 1998 vilken regeringen tillstyrker. har det fulla ansvaret för väghållningen på det statliga vägnätet i fred såväl som i krig. Därför bör också äga och förvalta all reservbromateriel för detta med undantag för materiel som är strikt bunden till vissa förband inom Försvarsmakten. och Försvarsmakten har därför kommit överens om att all reservbromateriel av typ ponton 100 (för landsvägsförbindelser) skall överföras från Försvarsmakten till . Det gamla anslaget A 14. : Försvarsuppgifter blir en del av det nya anslaget B 9. Från anslaget B 9. betalas och del, vad avser delfunktionerna Banhållning och Järnvägstransporter. Det gamla anslaget C 1. Beredskap för civil luftfart blir en del av det nya anslaget B 9. Från anslaget B 9. betalas beredskapsinvesteringar och drift i flygplats- och flygtrafikledningssystem samt för planläggning och reservdelsuppbyggnad för K-flygföretag. Totalförsvarsdelen av det gamla anslaget B 1. Ersättning för fritidsändamål m.m. blir en del av det nya anslaget B 9. Från anslaget B 9. betalas kostnader för delfunktionen Sjötransporter. Det gamla anslaget E 4. ÖCB: Åtgärder inom den civila delen en av totalförsvaret blir en del av det nya anslaget B 9. Anslaget disponeras av . Från anslaget B 9. betalas åtgärder som gäller Transportsamordning och Landsvägstransporter inom det civila försvaret. 9.10 Anslag B 10. 1994/95 Utgift 39 885 1) Anslagssparande 33 216 1995/96 Anslag 107 838 2) Utgiftsprognos 93 098 därav 1996 81 849 1997 Förslag 27 612 1998 Beräknat 28 160 1999 Beräknat 28 773 1) Beloppen anges i tusental kr. 2) Motsvarar tidigare anslagen N E 1. Handlingsberedskap och E 2. Åtgärder inom elförsörjningen. Anslagsstrukturen har ändrats för så att de tidigare anslagen N E 1. Handlingsberedskap och E 2. Åtgärder inom elförsörjningen ingår i anslaget UO 6. Totalförsvar B 10. Anslaget avser åtgärder med syfte att vidmakthålla och vidareutveckla handlingsberedskapen för att möta störningar i energiförsörjningen i säkerhetspolitiska kriser och krig. Vidare avser det beredskapsåtgärder inom elförsörjningsområdet. Regeringen har för avsikt att indela anslaget i anslagsposterna 1. : Handlingsberedskap och 2. : Åtgärder inom delfunktionen Elförsörjning. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet för funktionen | | Energiförsörjning (prop. 1996/97:4) kan uppnås under program- | | planeperioden. | | | | Resurser | | | | Ramanslag 27 612 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 95 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- har i sin årsredovisning för /95 redogjort för den verksamhet inom verksamhetsområdet och energianvändning som hänför sig till energiberedskapen. Bl.a. har en övning med genomförts. En grundsyn med bl.a. prioriteringar av energianvändningen i samband med ett väpnat angrepp har tagits fram och spridits inom funktionen. Ett åtgärdspaket för att möta en energikris har tagits fram. bedömning är att de uppsatta målen för verksamheten har nåtts och att handlingsberedskapen har förbättrats. har i enlighet med uppdrag i regleringsbrev för /96 redovisat de resultatmått som utgjort grund för resultatanalysen inom funktionen. har vidare lämnat en särskild redovisning av beredskapsläget inom funktionen under /95. har i enlighet med uppdrag i regleringsbrev för /96 redovisat en utvärdering av den bidragsverksamhet som budgetåren 1987/88 - 1994/95 har finansierats från anslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft. Utvärderingen har genomförs genom en stickprovs-granskning. Slutsatsen av utvärderingen är enligt att den eftersträvade beredskapsnyttan med projekten har uppnåtts, men att det inte går att ta ställning till effektiviteten i beredskapsmedlens utnyttjande. Enligt har utvärderingen också visat att det i vissa fall förekommer brister i den ekonomiska redovisningen från stödmottagarna som medför att det inte är möjligt att från myndigheten följa upp de bidragsgrundande kostnaderna. har i sin revisionsberättelse över inte berört den här aktuella delen av verksamhet. I sin revisionsrapport påtalar allmänna problem inom vad gäller bl.a. kopplingen mellan mål och prestationer samt kvalitetsbedömningar. På beredskapsområdet finns uppenbara svårigheter att mäta effekten av gjorda insatser. Årsredovisningen visar en förbättring jämfört med föregående budgetår vad gäller resultatredovisningens innehåll och formella struktur. Dock kvarstår brister vad gäller kopplingen mellan verksamhetens mål och redovisningen av verksamhetens prestationer, resultat och effekter. I beredskapslägesredovisningen och programplanen görs heller inga försök till systematisk redovisning. Följaktligen är regeringens beslutsunderlag i denna del otillräckligt för bedömningen av måluppfyllelse och effektivitet. Resultatmåtten bör utvecklas för att tydligare belysa verksamhetens effekter och kvaliteten i arbetet. bör aktivt arbeta med att utveckla metoder för kvalitetsmätning. Anslaget N E 2. Åtgärder inom energiförsörjningen har till största delen använts för bidrag till investeringar med syfte att minska elesystemets känslighet för störningar i produktions-, överförings- och distributionssystemen. Regeringen bedömer att den bidragsverksamhet som finansierats från anslaget bör fortgå. bör administrationen av bidragsverksamheten övertas av . Erfarenheter av den bidragsverksamhet som /88 - 1994/95 har finansierats från anslaget Åtgärder inom delfunktionen Elkraft som framkommit genom arbete och utvärdering bör tas till vara i det fortsatta arbetet. Därvid förutsätter regeringen att systemet utformas så att möjligheterna till ekonomisk uppföljning av bidragsverksamheten ytterligare förbättras och att adekvata metoder för att mäta beredskapsnyttan i investeringsprojekten utvecklas. Regeringen avser att uppdra åt att vidta åtgärder med detta syfte. För och skall gälla den inriktning som regeringen angivit för funktionen. Med utgångspunkt i och Överstyrelsens för civil beredskap förslag till fördelning av den civila planeringsramen föreslår regeringen ett anslag på för . Anslaget skall användas för beredskapåtgärder inom energiförsörjningen som syftar till att vid- makthålla och vidareutveckla handlingsberedskapen för att möta störningar i energiförsörjningen i säkerhetspolitiska kriser och i krig. Den behållning som vid utgången av /96 kan finnas kvar på anslaget N E 1. Handlingsberedskap bör föras över till det nya anslaget B 10. Funktionen Energiförsörjning, anslagsposten 1. Den behållning som vid utgången av /96 kan finnas kvar på anslaget N E 2. Åtgärder inom elförsörjningen bör föras över till det nya anslaget B 10. Medlen skall disponeras av för åtgärder inom delfunktionen Elförsörjning. 10 Verksamhetsområde C - ochnämnder m.m. 10.1 Anslag C 1. har till uppgift att, i enlighet med sin instruktion och andra särskilda föreskrifter, utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddning till sjöss. har i sin planering utgått från att de övergripande målen och verksamhetsmålen regleringsbrev i stort kommer att vara vägledande även för . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för perioden - 2001 | | | | skall inom svenskt sjöterritorium och svensk | | ekonomisk zon bedriva övervakningsverksamhet och kontroll i | | syfte att begränsa brottsligheten och så att säkerheten till sjöss| | liksom respekten för lagar och andra föreskrifter ökar. | | | | skall bedriva miljöräddningstjänst till sjöss så| | att konsekvenserna till följd av olyckor och utsläpp till sjöss | | kan begränsas. | | | | skall även ha en hög beredskap för sjöräddnings-| | tjänst och bidra till att säkerheten till sjöss ökar, människor kan| | räddas och följderna av personskador begränsas. | | | | skall medverka i internationellt samarbete för | | att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, | | miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. Därvid skall | | särskilt beaktas behov och möjligheter avseende länderna kring | | . | | | | person- och varukontroll till sjöss vid den | | svenska delen av EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom| | en effektiv patrullering. Det skall finnas förmåga att ingripa | | mot varje misstänkt överträdelse av gällande bestämmelser. har utarbetat en fördjupad an- slagsframställning med en särskild omvärldsanalys. Syftet med omvärldsanalysen var att komma fram till hur verksamheten påverkas och förändras av vår omvärld samt vilka resurser myndigheten behöver för att hantera konsekvenserna av dessa förändringar. Den genomförda omvärldsanalysen visar främst på två faktorer som berör verksamhet: utvecklingen i och EU- medlemskapet. De växande ekonomierna och den industriella utvecklingen i de f.d. innebär ökad fartygstrafik i som i sin tur ställer krav på ökad övervakning från . Den ökade fartygstrafiken från Öst ökar risken för oljeutsläpp på grund av att antalet oljetransporter ökat och att dessa sker med fartyg som inte uppfyller säkerhetskraven för ändamålen. Ytterligare en orsak är brist på miljömedvetande bland besättningen på dessa fartyg. EU-medlemskapet berör verksamhet främst avseende fiskekontrollen och den yttre gränskontrollen. En gemensam fiskeförvaltning med strängare kontrollkrav för fisket såväl inom som utom EU har tillkommit. Den yttre gränskontrollen har ökat i omfattning efter inträde i EU. EU:s sjögränser betraktas som tredjelandsgränser både vad avser personer och varor. Förutom att är en av unionens längsta med två yttre gränser, en runt kusten och en runt , är den dessutom en av de mest svårövervakade genom vidsträckta skärgårdsområden och glesbygd. Även EU-medlemskapet innebär därför ett väsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss. 1994/95 Utgift 310 714 1) Anslagssparande 10 976 1995/96 Anslag 512 707 2) Utgiftsprognos 523 700 därav 1996 366 939 1997 Förslag 394 150 1998 Beräknat 408 454 1999 Beräknat 431 483 1) Beloppen anges i tusental kr 2) anslagslittera: G 2. Under /95 har producerat och , vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår. De aktiva övervakningsinsatserna, dvs. kontroller och ingripanden, har även de ökat i antal. gör bedömningen att den ökade närvaron till sjöss har haft en förhöjd preventiv verkan för att förebygga och förhindra brott. har registrerat 415 oljeutsläpp och i 21 fall av dessa har miljöräddningsoperationer genomförts. har i samtliga genomförda bekämpningsoperationer påbörjat insatserna inom de angivna tidskraven. Den ökning i registrering av oljeutsläpp som skett bör nästan helt tillgodogöras kustbevakningsflyget. Totalt har 2 320 uppdrag genomförts inom miljö- och sjöräddningstjänsten. var antalet uppdrag 1 718. Oljeutsläppen har ökat jämfört med och bedöms bl.a. bero på att den ökande fartygstrafiken i till stor del sker med fartyg av bristande kvalitet, s.k. substandard ships. har inför /96 ålagts ett besparingskrav om totalt . Myndigheten har utarbetat en besparingplan och gör bedömningen att besparingmålet kan uppnås under det innevarande budgetåret. anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är rättvisande. har svarat upp mot de krav som regeringen ställt på myndigheten. Angivna mål i regleringsbrev har uppfyllts och återrapporterats. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | För skall de övergripande målen för perioden | | 1997-2001 gälla. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 394 150 tkr | -------------------------------------------------------------------- Konsekvenser av EU-medlemskapet m.m. EU-medlemskapet innebär för del en stor ökning av antalet fiskekontroller, främst landningskontroller som EU fäster särskilt stor vikt vid. Representanter från EU har genomfört inspektion av den svenska fiskekontrollen och anser att den, i den omfattning den genomförs , inte är tillräcklig. Förutom landningskontroller skall även kvotkontroller av fisket genomföras. Vidare innebär EU-medlemskapet att betydligt fler gränskontroller vid yttre gräns skall genomföras. Regeringen har, i enlighet med Yttre gränskontrollutredningens förslag i betänkandet Varu- och personkontroll vid EU:s yttre gräns (SOU 1994:124), i proposition om Effektivare gränskontroll (prop. 1995/96:159) föreslagit utökade befogenheter för vad gäller kontroll av utlänningars in- och utresa till och från samt passkontroll till sjöss. hade ingen erinran (bet. 1995/96:FöU5, rskr. 1995/96:238). De utökade befogenheterna innebär för ett själv- ständigt ansvar för att genomföra in- och utresekontroll samt passkontroll till sjöss. Detta är en ny uppgift för som, för att kunna utföras effektivt, ställer krav på ökade resurser.