prop · GK03128 · 1997-01-01 00:00:00 — Växtsorten skall också anses som känd, om den registrerats för växtförädlarrätt, tagits in i en officiell sortlista, förekommer i en allmänt tillgänglig referenssamling, noggrant beskrivits i en allmänt tillgänglig skrift eller på något annat sätt kommit till allmänhetens kännedom. Även en växtsort som inte har kommit till allmänhetens kännedom skall anses som känd, om en ansökan om ensamrätt eller om intagning i officiell sortlista har gjorts i något land och ansökan senare bifalls. 4 § En växtsort skall anses som enhetlig, om den bortsett från de variationer som kan förväntas med hänsyn till särskilda förhållanden vid sortens förökning uppvisar tillräcklig enhetlighet med avseende på dess väsentliga kännetecken. 5 § En växtsort skall anses som stabil, om dess väsentliga kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, när sorten har en särskild förökningscykel, vid slutet av varje sådan cykel. 6 § Har sökanden eller någon från vilken sökanden härleder sin rätt tidigare ansökt om skydd för växtsorten i någon stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtförädlingspro- dukter och söks registrering här i landet från den dag då an- sökan gjordes i den främmande staten, skall vid tillämpningen av 2-5 §§ den här ingivna ansökan anses gjord med ansökan i den främmande staten, om sökanden yrkar det. Sådan prioritet får även medges från en ansökan om skydd som har gjorts i en annan främmande stat, om motsvarande prioritet från en svensk ansökan om skydd för växtsort medges i den staten och om den där gällande lagstiftningen i huvudsak stämmer överens med konventionen. Om skydd har sökts i flera främmande stater, räknas tolvmånadersfristen från den dag då den första ansökan om skydd gjordes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva i vilken ordning ett yrkande om prioritet skall framställas och vilka handlingar som skall ges in till stöd för yrkandet. Om dessa föreskrifter inte iakttas, gäller inte rätten till prioritet. 7 § En växtsort får inte registreras, om den redan är registrerad för gemenskapens växtförädlarrätt enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt. 1 § En registrerad växtsort skall ha en sortbenämning. Denna skall göra det möjligt att skilja växtsorten från andra sorter. En sortbenämning får inte godtas, om den 1. består av enbart siffror, såvida det inte är fast praxis att beteckna sorter på det sättet, 2. uppenbarligen är ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lag eller annan författning eller mot allmän ordning eller är ägnad att väcka förargelse, 4. kan förväxlas med en sortbenämning som för en sort inom växtslaget eller ett näraliggande växtslag införts i eller föreslagits för införande i växtsortsregistret, ett motsvarande utländskt register eller en annan officiell sortlista eller som används på förökningsmaterial av en sådan sort, 5. kan förväxlas med ett varumärke, ett namn, en firma eller någon annan be- teckning för vilken någon annan än sökanden har skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrera sortbenämningen som varumärke för material av en växtsort eller för varor av liknande slag, 6. kan förväxlas med ett sådant varumärke för material av en växtsort eller för varor av liknande slag för vilket sökanden har skydd. Regeringen får under förutsättning av ömsesidighet förordna att en sortbenämning som har registrerats eller sökts registrerad i en främmande stat skall registreras i trots första och andra styckena, om det inte finns synnerliga skäl mot detta. 2 § Den som bjuder ut förökningsmaterial av en registrerad växtsort till försäljning eller på något annat sätt tillhandahåller sådant material skall använda den registrerade sortbenämningen. Detta gäller även sedan skyddstiden har gått ut eller växtförädlarrätten av någon annan anledning har upphört. En registrerad benämning på en sort eller en med denna förväxlingsbar benämning får inte användas för en annan sort av samma eller närstående växtart eller för material av en sådan sort så länge registreringen av benämningen består. 1 § Registrering enligt denna lag sker i det växtsortsregister som förs av . När en växtsort registreras skall även sortens benämning registreras. 2 § En ansökan om registrering av en växtsort skall göras skriftligen hos . Ansökan skall innehålla 1. en tydlig beskrivning av sorten med särskilt angivande av det eller de kännetecken som skiljer sorten från andra sorter, 2. uppgift om sortens härstamning, 3. förslag till benämning på sorten, och 4. uppgift om förädlarens namn. Om någon annan än förädlaren söker registrering, skall sökanden styrka sin rätt till sorten. Till ansökan skall fogas en av sökanden egenhändigt underskriven försäkran på heder och samvete att sorten, såvitt sökanden känner till, inte före den dag då ansökan görs eller enligt 3 kap. 6 § skall anses ha blivit gjord har avyttrats på ett sådant sätt att den enligt 3 kap. 2 § inte skall anses som ny. I samband med ansökan skall sökanden tillhandahålla växtmaterial av sorten i den mängd som behövs för att prova sorten. Sökanden skall betala föreskriven ansökningsavgift. 3 § En ansökan får gälla registrering av endast en växtsort. 4 § får förelägga en sökande som inte har hemvist i att för sig ställa ett ombud som har hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och att anmäla detta hos nämnden. Ombudet skall ha behörighet att ta emot delgivning i ärendet. Underlåter sökanden att följa föreläggandet, får delgivning ske genom att handlingen med posten sänds till sökanden under dennes senaste kända adress. 5 § Om sökanden inte har iakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller om det finns något annat hinder för bifall till ansökan, skall sökanden föreläggas att yttra sig eller vidta rättelse. Om sökanden underlåter att inom förelagd tid ge in yttrande eller vidta rättelse, skall ansökan avskrivas. En upplysning om detta skall tas in i föreläggandet. 6 § Finns det något hinder för bifall till ansökan även efter det att sökanden yttrat sig och har sökanden haft tillfälle att yttra sig över hindret, skall ansökan avslås, om det inte finns anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande. 7 § Om någon inför påstår sig ha bättre rätt till växtsorten än sökanden och är saken oviss, kan nämnden förelägga honom eller henne att väcka talan vid allmän domstol vid påföljd att påståendet annars lämnas utan avseende vid ansökans fortsatta prövning. Om en tvist om bättre rätt är inledd vid domstol, kan registreringsansökan förklaras vilande i väntan på att målet slutligt avgörs. 8 § Om någon inför visar att han eller hon har bättre rätt till växtsorten än sökanden, skall nämnden på yrkande överföra ansökan på honom eller henne. Den som får ansökan överförd på sig skall betala ny ansökningsavgift. Om överföring yrkas, får ansökan inte avskrivas, avslås eller bifallas förrän yrkandet slutligt har prövats. 9 § Om ansökan är fullständig och det inte finns något hinder för registrering, skall kungöra ansökan för att bereda allmänheten tillfälle att framställa invändningar mot ansökan. Invändningar skall göras skriftligen hos inom den tid som nämnden bestämmer. 10 § skall se till att material av växtsorten provas, om inte detta av särskilda skäl är onödigt. Sökanden skall betala föreskriven avgift för utförd provning. 11 § Sedan tiden för att framställa invändning mot ansökan har gått ut och provning med material av växtsorten har slutförts skall ansökan tas upp till fortsatt prövning. Vid denna prövning är 4-8 §§ tillämpliga. Sökanden skall ges tillfälle att yttra sig över framställda invändningar och utförd provning. 12 § Om en ansökan om registrering av en växtsort bifalls och beslutet vinner laga kraft, skall sorten tas in i växtsortsregistret och registreringen kungöras. Avskrivs eller avslås en ansökan som har kungjorts enligt 9 §, skall beslutet kungöras sedan det vunnit laga kraft. 6 kap. Giltighetstid, årsavgifter och efterkontroll 1 § Växtförädlarrätten gäller från den dag då ansökan om registrering bifölls och kan upprätthållas under räknat året efter det då beslutet om registrering vann laga kraft. I fråga om träd och vin kan dock växtförädlarrätten upprätthållas under räknat från samma tidpunkt. 2 § För växtförädlarrätten skall det för varje kalenderår betalas en föreskriven årsavgift. Denna skall betalas efter det då ansökan om registrering bifölls. Årsavgiften skall betalas senast på det kalenderår avgiften avser. Senaste dag för att betala årsavgift som har börjat innan växtsorten har registrerats eller därefter infaller dock först efter dagen för registreringen. Årsavgiften får inte betalas innan registrering har skett och inte heller tidigare än före det kalenderår som avgiften avser. Årsavgiften får, med den förhöjning som är föreskriven, betalas efter förfallodagen. 3 § För att kontrollera att en registrerad växtsort är stabil får förelägga innehavaren av växtförädlarrätten att tillhandahålla nämnden förökningsmaterial av sorten samt nödvändiga handlingar och upplysningar. 1 § Har innehavaren av en växtförädlarrätt medgett någon annan rätt att utnyttja en registrerad växtsort (licens), får denne överlåta sin rätt vidare endast om detta har avtalats. Ingår licensen i en rörelse, får licensen dock överlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av den, om inte något annat har avtalats. Om licensen överlåts, fortsätter ändå överlåtaren att svara för att licensavtalet fullgörs. 2 § Har växtförädlarrätten övergått på någon annan eller har licens upplåtits eller överlåtits, skall på begäran och mot föreskriven avgift anteckning om detta göras i växtsortsregistret. Om det visas att en licens som har antecknats i registret upphört att gälla, skall anteckningen tas bort. Första stycket gäller även i fråga om tvångslicenser. I ett mål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som innehavare av växtförädlarrätten som senast har blivit införd i växtsortsregistret i denna egenskap. 3 § Om innehavaren av en växtförädlarrätt inte förser marknaden med föröknings- material på skäliga villkor och i den omfattning som är motiverad med hänsyn till allmänt intresse och om det inte finns någon godtagbar anledning till underlåtenheten, kan den som här i landet vill utnyttja en registrerad växtsort få tvångslicens till detta. En tvångslicens innefattar även rätt att av innehavaren av växtförädlarrätten få förökningsmaterial av sorten i den omfattning som är skälig. 4 § En tvångslicens får inte meddelas någon annan än den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja växtsorten på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. En tvångslicens utgör inte något hinder för innehavaren av växtförädlarrätten att själv utnyttja sorten eller att upplåta licens. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. 5 § En tvångslicens meddelas av allmän domstol, som även bestämmer i vilken omfattning växtsorten får utnyttjas samt fastställer ersättningen och övriga villkor för licensen. När väsentligt ändrade förhållanden motiverar det kan domstolen på yrkande upphäva licensen eller fastställa nya villkor för den. 8 kap. Växtförädlarrättens upphörande 1 § Betalas inte årsavgift enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 2 §, är växtförädlarrätten förfallen det år för vilket avgift inte betalats. 2 § Om innehavaren av växtförädlarrätten skriftligen hos avstår från växtförädlarrätten, skall nämnden ta bort sorten ur registret. Om växtförädlarrätten är utmätt, belagd med kvarstad eller tagen i anspråk genom betalningssäkring eller om en tvist om överföring av registreringen pågår, får sorten inte tas bort ur registret på begäran av innehavaren av växtförädlarrätten så länge utmätningen, kvarstaden eller betalningssäkringen består eller tvisten inte blivit slutligt avgjord. 3 § Allmän domstol skall på talan om det häva registreringen av en växtsort, om 1. växtsorten på ansökningsdagen eller, om innehavaren av växtförädlarrätten åtnjutit prioritet, på den dag från vilken prioritet har getts inte uppfyllde kravet på nyhet i 3 kap. 2 § eller kravet på särskiljbarhet i 3 kap. 3 §, 2. växtsorten som anges under 1 inte uppfyllde kravet på enhetlighet i 3 kap. 4 § eller kravet på stabilitet i 3 kap. 5 §, såvida växtförädlarrätten beviljats huvudsakligen på grundval av upplysningar som sökanden tillhandahållit, 3. växtsorten har registrerats i strid med 3 kap. 7 §, eller 4. växtförädlarrätten har beviljats någon som inte var berättigad till den och den som är berättigad inte har väckt talan om överföring av rätten. 4 § En registrering får inte hävas på den grunden att den som fått växtförädlarrätten har haft rätt till bara en viss andel i den. Talan som grundas på att en växtsort har registrerats för någon annan än den som är berättigad till den får föras endast av den som påstår sig vara berättigad till sorten. Talan skall väckas efter det att käranden fått kännedom om registreringen och de övriga omständigheter på vilka talan grundas. Om innehavaren av växtförädlarrätten var i god tro när sorten registrerades eller när växtförädlarrätten övergick på honom eller henne, får talan inte väckas senare än efter registreringen. I övriga fall får talan föras av var och en som förorsakas någon nackdel av registreringen och, om det är motiverat från allmän synpunkt, av allmän åklagare. 5 § skall ta bort en sort ur registret, om 1. sorten inte längre uppfyller kraven i 3 kap. på enhetlighet och stabilitet, eller 2. innehavaren av växtförädlarrätten inte har följt ett föreläggande enligt 6 kap. 3 § och underlåtenheten utgör hinder för tillförlitlig efterkontroll. 6 § Om en sortbenämning har registrerats i strid med denna lag och om skälet mot registrering kvarstår, skall registrera en ny benämning för växtsorten. Detsamma gäller om en registrerad sortbenämning uppenbarligen blivit ägnad att vilseleda allmänheten eller blivit stridande mot allmän ordning eller ägnad att väcka förargelse. Innehavaren av växtförädlarrätten skall i fall som avses i första stycket ges tillfälle att föreslå en ny benämning. En registrerad benämning på en sort för vilken skyddstiden gått ut eller växtförädlarrätten på annat sätt upphört får på begäran av innehavaren av växtförädlarrätten eller då det annars finns anledning till det efter prövning av tas bort ur växtsortsregistret, om benämningen inte längre används. 7 § I artikel 92.2 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt finns särskilda bestämmelser som gäller då en växtsort registrerats för gemenskapens växtförädlarrätt efter det att sorten registrerats enligt denna lag. 9 kap. Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 1 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en växtförädlar- rätt döms till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. 2 § På yrkande av innehavaren av växtförädlarrätten eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja växtsorten får allmän domstol vid vite förbjuda den som gör intrång i växtförädlarrätten att fortsätta intrånget. 3 § Om käranden visar sannolika skäl för att intrång i växtförädlarrätten förekommer och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget förringar värdet av ensamrätten till växtsorten, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt avgjorts eller något annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas skall svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra risk för skada. Ett förbud enligt första stycket får meddelas endast om käranden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas svaranden. Kan käranden inte ställa sådan säkerhet, får domstolen befria käranden från detta. I fråga om slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts av svaranden. När målet avgörs skall domstolen pröva om förbud som har meddelats enligt första stycket fortfarande skall bestå. 4 § I fråga om överklagande av beslut enligt 3 § samt i fråga om handläggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i om överklagande av beslut enligt 15 kap. . 5 § Talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med en sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i en växtförädlarrätt skall betala skälig ersättning för utnyttjandet av växtsorten samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. När ersättningens storlek bestäms skall hänsyn tas även till det intresse som innehavaren av växtförädlarrätten har av att intrång inte görs och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Den som gör intrång i en växtförädlarrätt utan uppsåt eller oaktsamhet skall betala ersättning för utnyttjandet av sorten, om och i den utsträckning det är skäligt. Talan om ersättning får endast avse skada innan talan väcktes. Om talan inte förs inom den tid som har sagts, är rätten till ersättning förlorad. 7 § På yrkande av den som har lidit intrång i en växtförädlarrätt får domstolen efter vad som är skäligt till förebyggande av fortsatt intrång besluta att sådant växtmaterial som intrånget gäller skall lämnas ut mot lösen till den som har lidit intrånget eller förstöras samt att ett föremål vars användande skulle innebära intrång skall på visst sätt ändras eller förstöras. Vad som har sagts gäller inte mot den som i god tro har förvärvat materialet eller särskild rätt till det och som inte själv har gjort intrång i växtförädlarrätten. 8 § Egendom som avses i 7 § får tas i beslag, om det skäligen kan antas att ett brott enligt 1 § har begåtts. I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet. Trots vad som sägs i första stycket kan domstolen på yrkande besluta att innehavare av material som avses där skall få förfoga över materialet mot skälig ersättning och på skäliga villkor i övrigt. Bestämmelserna i 7 § och i första och andra styckena tillämpas också i fråga om försök och förberedelse enligt 1 § andra stycket. 9 § Utnyttjar någon en växtsort som avses med en ansökan om registrering, skall vad som sägs om intrång i växtförädlarrätt tillämpas, om ansökan leder till registrering. För ett sådant utnyttjande får dock inte dömas till ansvar. Ersättning för skada på grund av utnyttjande som sker innan ansökan har kungjorts enligt 5 kap. 9 § får bestämmas endast enligt 6 § andra stycket. Trots 6 § tredje stycket är rätten till ersättning inte förlorad, om talan väcks senast efter det att växtförädlarrätten registrerades. 10 § Om registreringen av en växtsort har hävts genom en dom som har vunnit laga kraft, får domstolen inte döma till påföljd eller besluta om någon annan åtgärd enligt 1-9 §§. Förs talan om intrång i en växtförädlarrätt och gör den mot vilken talan förs gällande att registreringen bör hävas, skall domstolen på dennes yrkande förklara målet vilande i avvaktan på att frågan om hävning av registreringen slutligt prövas. Om talan om detta inte har väckts, skall domstolen i samband med vilandeförklaringen förelägga den mot vilken talan om intrång förs inom vilken talan om hävning skall väckas. 11 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 4 kap. 2 § döms till böter och skall ersätta den skada som uppkommer. Om oaktsamheten är ringa, döms inte till ansvar. I sådana fall kan ersättningen jämkas. 1 § Innehavaren av en växtförädlarrätt eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja en växtsort får föra talan om att det skall fastställas om regi- streringen ger skydd mot någon annan. En förutsättning för detta är att ovisshet råder om förhållandet och att detta är till nackdel för innehavaren av växtförädlarrätten eller licenstagaren. Under samma villkor får den som bedriver eller avser att bedriva verksamhet föra talan mot en innehavare av en växtförädlarrätt om att det skall fastställas om det finns hinder för verksamheten på grund av registreringen. Om det i ett mål som avses i första stycket görs gällande att registreringen bör hävas, skall 9 kap. 10 § andra stycket tillämpas. 2 § Den som vill väcka talan om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av en registrering eller om meddelande av tvångslicens skall anmäla detta till samt underrätta var och en som enligt växtsortsregistret innehar licens att utnyttja sorten. Om en licenstagare vill väcka talan om intrång i växtförädlarrätten eller om fastställelse enligt 1 § första stycket, skall licenstagaren underrätta innehavaren av växtförädlarrätten om detta. Underrättelseskyldigheten skall anses fullgjord när en underrättelse i betald, rekommenderad försändelse har sänts under den adress som antecknats i växtsortsregistret. Om det inte visas när talan väcks att underrättelse har gjorts, skall käranden ges tid till detta. Försitter käranden , får talan inte tas upp till prövning. 3 § Om det enligt inte finns någon behörig domstol för en talan om bättre rätt till en växtsort, om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av sådan registrering, om tvångslicens eller om fastställelse enligt 1 §, skall talan väckas vid . 4 § Domstolen skall sända en kopia av en dom eller ett slutligt beslut i mål enligt denna lag till . 5 § slutliga beslut i ett ärende som rör ansökan om registrering av en växtsort får överklagas av sökanden, om beslutet har gått sökanden emot. Den som i behörig ordning har framställt en invändning får överklaga ett beslut genom vilket en ansökan om registrering bifalls. Återkallar invändaren sitt överklagande, får detta ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Ett beslut genom vilket ett yrkande om överföring enligt 5 kap. 8 § har bifallits får överklagas av sökanden. Den som har framställt yrkande om överföring får överklaga ett beslut genom vilket yrkandet avslagits. 6 § Ett slutligt beslut av får överklagas till Patentbesvärsrätten från beslutets dag. Ett slutligt beslut av Patentbesvärsrätten får överklagas till Regeringsrätten från beslutets dag. Därvid tillämpas 35-37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om överklagande av kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av överklagande till Regeringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. 1 § En innehavare av en växtförädlarrätt som inte har hemvist i skall ha ett ombud som är bosatt här i landet. Ombudet skall ha behörighet att för innehavaren av växtförädlarrätten ta emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden om växtförädlarrätt med undantag av stämning i brottmål och av föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombudet skall anmälas till växtsortsregistret och antecknas där. Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har anmält något ombud enligt första stycket, kan delgivning i stället ske genom att den handling som skall delges sänds till honom eller henne med posten i betalt brev under den i växtsortsregistret antecknade adressen. Om någon fullständig adress inte är antecknad i registret, kan delgivning ske genom att handlingen hålls tillgänglig hos och genom att ett meddelande om detta och om hand- lingens huvudsakliga innehåll kungörs i en publikation som regeringen bestämmer. Delgivningen anses ha skett när det som har sagts har blivit fullgjort. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om storleken på avgifter enligt denna lag.