prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (utgiftsområde 18) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 2 2 Inledning.................................................. 4 3 Plan-, bygg- och bostadsväsendet........................... 6 3.1 Allmänt............................................. 6 3.2 Resultatinformation................................. 9 3.3 Anslag.............................................. 12 A 1. : Förvaltningskostnader..................... 12 A 2. Räntebidrag m.m..................................... 14 A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamålm.m. 15 A 4. : Förvaltningskostnader... 17 A 5. : Garantiverksamhet....... 18 A 6. : Förvaltningskostnader.......... 19 A 7. Byggforskning....................................... 20 A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador........ 22 A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder........... 24 A 10. Bostadsbidrag....................................... 24 A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande.................... 26 4 Geoteknik.................................................. 27 B 1. 5 Länsstyrelserna m.m........................................ 31 C 1. Länsstyrelserna m.m................................. 31 6 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m............... 36 6.1 Allmänt............................................. 36 6.2 Resultatinformation................................. 39 6.3 Anslag.............................................. 40 D 1. Förvaltningskostnader för .......... 40 D 2. ................................... 44 6.4 Övrigt.............................................. 44 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner regeringens förslag om besparingar i enlighet med vad som förordas i anslagsavsnitt A 2. Räntebidrag m.m., 2. godkänner regeringens förslag om att återstående utbetalningar av åtaganden enligt vissa stödformer som är under avveckling sammanförs under ett nytt anslag, enligt vad regeringen förordar i anslagsavsnitt A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m., 3. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamhet skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i anslagsavsnitt A 6. : Förvaltningskostnader, 4. godkänner att den övergripande målsättningen för byggforskningen skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i anslagsavsnitt A 7. Byggforskning, 5. bemyndigar regeringen att låta staten göra ekonomiska åtaganden avseende budgetåren 1998-2001 i samband med stöd till byggforskning i enlighet med vad som anförts i anslagsavsnitt A 7. Byggforskning, 6. godkänner regeringens förslag till finansiering av byggkostnads- delegationens teknikupphandling m.m., enligt vad regeringen förordar i anslagsavsnitt A 7. Byggforskning, 7. godkänner ramen för fondens sammanlagda åtaganden enligt vad regeringen föreslår i anslagsavsnitt A 8. Bidrag till fonden för fukt och mögelskador, 8. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i anslagsavsnitt B 1. Geoteknik, 9. godkänner att verksamheten för den närmaste treårsperioden inriktas i enlighet med vad regeringen förordar i anslagsavsnitt B 1. Geoteknik, 10. godkänner förslaget till övergripande mål för i enlighet med vad regeringen föreslår i anslagsavsnitt D 1. Förvaltningskostnader för , 11. godkänner vad som anförts i fråga om nedsättning av taxebeloppet för vissa lantmäteriförrättningar (avsnitt 6.3) under anslagsavsnitt D 1. 12. för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) : Förvaltningskostnader ramanslag 131 058 A 2. Räntebidrag m.m. ramanslag 23 400 000 A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. ramanslag 94 333 A 4. : Förvaltningskostnader ramanslag 15 400 A 5. : Garantiverksamhet ramanslag 1 300 000 A 6. : Förvaltningskostnader ramanslag 23 000 A 7. Byggforskning ramanslag 179 196 A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador ramanslag 60 000 A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ramanslag 12 000 A 10. Bostadsbidrag ramanslag 5 910 000 A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande ramanslag 3 000 B 1. Geoteknik ramanslag 23 967 C 1. Länsstyrelserna m.m. ramanslag 1 720 847 D 1. Förvaltningskostnader för ramanslag 490 272 D 2. Summa för utgiftsområdet 33 368 197 Presentation av utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, planering av markanvändning och bebyggelse, geotekniska frågor, länsstyrelserna samt lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet. De totala utgifterna för utgiftsområde 18 föreslås uppgå till för . Ramen för utgiftsområdet har därmed nedjusterats med jämfört med den ekonomiska vårpropositionen. Skillnaden förklaras av att marknadsräntorna har fallit vilket påverkar anslaget för räntebidragen. Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och bostadsväsendet hör utgifter för , räntebidragen, bostadsbidragen, och den kreditgarantiverksamhet som nämnden svarar för, och Fonden för fukt och mögelskador. Det utgiftsmässigt största anslaget inom utgiftsområde 18 är räntebidrag m.m. som uppgår till . Bostadsbidragens uppgift är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidragen utgör även en viktig del av det ekonomiska familjestödet. Övriga delar av detta stöd redovisas under utgiftsområde 12. () är central myndighet för geotekniska frågor med en initierade, utvecklande och samordnande roll inom ansvarsområdet. Länsstyrelsernas verksamhet spänner över i stort sett samtliga politikområden. ansvarar bl.a. för samordningen av länsstyrelsefrågorna i . Lantmäteriverksamheten omfattar fastighetsbildning, plangenomförande, geodesi, landskaps- och fastighetsinformation, kartläggning m.m. beslutade om en ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet. Den nya organisationen trädde i kraft och innebär att och numera utgör en myndighet, . Till utgiftsområdet hör slutligen verksamheten vid Statens va- nämnd. Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar Utgångspunkten för regeringens förslag till budget för utgiftsområdet är tidigare beslut om besparingar i offentlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil.1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179), om vissa budgetförstärkningar (prop. 1994/95:150 bil. 1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) samt med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150 bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Den totala besparingen för utgiftsområde 18 uppgår till . Besparingarna fördelar sig med på bygg- och bostadsväsendet, på länsstyrelserna och på lantmäteriverksamheten. Kostnaderna för bostadsbidrag har ökat kraftigt . Den allmänna ekonomiska utvecklingen med hög arbetslöshet, höga räntor och därmed höga boendekostnader har tillsammans med regelförändringar och ökad ansökningsfrekvens haft stor betydelse. har beslutat (prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229) om kraftfulla åtgärder för att bryta kostnadsökningen. Dessa åtgärder beräknas leda till kostnadsminskningar för bidragsgivningen på ca . minskas anslagen inom utgiftsområde 18 med ytterligare . De besparingar som beslutades med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) föreslås ske genom att anslaget för räntebidragen m.m. och anslaget för länsstyrelserna m.m. minskas med 50 respektive . Härutöver beräknas, som tidigare aviserats, anslagen inom plan-, bygg- och bostadsväsendet, anslaget för länsstyrelserna samt anslaget för minskas med 14, 123 respektive . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 A. Plan-, bygg- och bostadsväsendet 42 583 55 265 58 648 38 448 31 128 24 561 21 056 B. Geoteknik 16 23 24 16 24 24 24 Länsstyrelserna m.m. 1 760 2 672 2 799 1 900 1 721 1 617 1 671 D. Lantmäteri- och fastighetsdata-511 740 778 520 495 427 419 verksamhet m.m. Totalt för utgiftsområde 18 44 870 58 700 62 249 40 884 33 368 26 629 23 170 3 Plan-, bygg- och bostadsväsendet -------------------------------------------------------------------- | Politiskt och ekonomiskt viktiga frågor inom verksamhetsområdet | | är: | | - utformningen av det statliga stödet till bostadsproduktionen | | - bostadsförsörjning och ökad integration | | - utvecklingen av byggkostnaderna | | - bostadskostnader och bostadsstöd | | - förenkling av byggregler | | - inomhusmiljö, åtgärder för att undanröja och förebygga hälsorisker| | - tillgängliga bostäder, byggnader och närmiljöer | | - samordning av den fysiska planeringen med åtgärder för en | | hållbar regional utveckling | | - planering för en god vardagsmiljö och en hållbar stadsutveck- | | ling | | - kretsloppsanpassat byggande | -------------------------------------------------------------------- Plan-, bygg- och bostadspolitikens inriktning Bostadspolitikens uppgift är att trygga alla människors behov av en god bostad till rimlig kostnad och en trygg närmiljö. Regeringen tillsatte en bostadspolitisk utredning (Dir. 1995:20) med företrädare för alla de politiska partierna i . Utredningen ska precisera målen för en fortsatt social bostadspolitik och ge förslag om lämpliga medel att genomföra den. Mot bakgrund av det begränsade samhällsekonomiska utrymmet är det en viktig fråga att komma fram till hur stödet till den fortsatta produktionen av bostäder bör utformas. Långsiktiga och stabila stödsystem med neutrala, enkla och tydliga regler skall eftersträvas. Boendekostnaderna har ökat betydligt och tar i anspråk en allt större andel av hushållens disponibla inkomster. En viktig uppgift är att motverka ytterligare ökningar. Politiken för att förbättra den ekonomiska utvecklingen, och därmed ränteutvecklingen, kommer att vara avgörande inte minst för boendekostnaderna . Det är dessutom angeläget att komma tillrätta med de höga produktionskost- naderna i byggandet för att boendekostnaderna inte skall bli alltför höga. Av denna anledning tillsatte regeringen en särskild byggkost- nadsdelegation (Dir. 1996:38) med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för varaktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader. Förutsättningar för lägre produktionskostnader avses erhållas bl.a. genom teknikupphandling. Regeringen strävar efter att förenkla byggreglerna och bygglovsprocessen. Det senaste steget i förenklingsarbetet genomfördes då ett nytt kontrollsystem för byggandet infördes. Systemet, som bl.a. förändrat arbetet vid byggnadsnämnderna, utvärderas av . Verket skall lämna en delrapport och en slutrapport till . Arbetet med att inom EU åstadkomma fri rörlighet av byggprodukter går långsamt. arbetar aktivt med att på olika sätt vara pådrivande i detta arbete, bl.a. övervägs att på svenskt initiativ genomföra en . Det är angeläget att främja ekonomisk, etnisk och social integration. Målsättningen är att goda bostäder skall vara tillgängliga för alla på sådant sätt att segregation motverkas. Alla boende bör ges möjlighet att i samverkan utveckla sina områden så att boendemiljön fungerar väl och boendet berikas. I den bostadspolitiska utredningens uppgifter ingår bl.a. att klarlägga kommunernas ansvar inom bostadsförsörjningen och att överväga vilka bostads- politiska medel som kommunerna behöver för att motverka segregation och öka valfriheten i boendet. Habitat II, FN:s andra världskonferens om boende och bebyggelsefrågor ägde rum i den 3 -. En viktig fråga är hur Habitat-agendans åtaganden skall genomföras och följas upp i - inte minst lokalt ute i kommunerna. Arbetet med att främja ett ekologiskt och hållbart byggande fortsätter liksom arbetet med att söka undanröja och förebygga inomhusmiljöns bidrag till ohälsa. har fått i uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter och organisationer inventera och utvärdera det byggande som genomförs med särskild inriktning på miljöhänsyn och kretsloppsanpassning och att mot denna bakgrund söka belysa kunskapsläget. I uppdraget ingår vidare att bedöma metoder för miljö- och hälsoklassning av byggnader, belysa frågor omkring återanvändning och återvinning i byggandet samt elöverkänslighet. skall lämna en delrapport om arbetet och slutredovisning skall ske . De senaste årens förändringar i fråga om samhällsbyggandet - med den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och den pågående utbyggnaden av kommunikationsnätet - har i väsentliga avseenden förändrat den fysiska planeringens uppgifter och inriktning. Från att i huvudsak ha varit produktionsförberedande har planeringen alltmer utvecklats mot att bli ett sektorsövergripande beslutsunderlag för olika typer av verksamheter som ofta sträcker sig över kommun- och länsgränser. har kraven på miljöhänsyn skärpts. Även EU-medlemskapet har fört in nya aspekter och krav. Mark- och planlagstiftningen har successivt anpassats till de nya förutsättningarna, bl.a. genom införandet av en ny järnvägslag och tydligare krav på miljöhänsyn i (1987:10). är vidare föremål för fortsatt översyn inom ramen för plan- och byggutredningen (M 1992:03). I utredningens uppdrag ingår också att se över lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Utredningens överväganden och förslag kommer att redovisas för regeringen . Målet att den kommunala fysiska planeringen skall bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling har gjorts tydligare genom ändringar i planlagstiftningen. En huvuduppgift för den fysiska planeringen är därför att medverka till att successivt förändra, anpassa och förvalta den byggda miljön i enlighet med de krav som ett ekologiskt hållbart samhälle ställer. Detta förutsätter en bättre samordning mellan den kommunala fysiska planeringen och den planering som bedrivs inom olika sektorer, t. ex. planeringen för investeringar i kommunikationer. Den fysiska planeringens sektorsövergripande karaktär bör tas till vara. En bättre samverkan mellan olika beslutsnivåer - lokalt, regionalt och centralt - behöver utvecklas. En ökad tyngd bör därvid läggas vid att den fysiska planeringen kan utgöra ett led i den regionala utvecklingen. Den fysiska planeringen kan också vara ett verksamt instrument i arbetet med att ta till vara och förbättra miljön i bostadsområden. Planeringsprocessen kan mobilisera de boendes engagemang i sin närmiljö, identifiera kvaliteter och brister i utformningen av den byggda miljön samt redovisa förslag till förbättringsåtgärder. En framsynt planering kan medverka till att minska segregationstendenser och skapa trygga boendemiljöer av god kvalitet. De ovan redovisade prioriterade frågorna bör också återspeglas i inriktningen av byggforskningen. Regeringen anser att prioriterade områden för byggforskningen skall vara ny och billigare byggteknik i bygg- och förvaltningsskedet, former för samordning av samhällsplaneringen, hållbar stadsutveckling, planlagstift- ningens tillämpning, ekologiskt hållbart byggande, inomhusmiljö samt kvalitets- säkring i byggprocessen. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Plan-, bygg- och bostadsväsendet framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Plan-, bygg- och bostadsväsendet42 58355 265 58 648 38 448 31 128 24 561 21 056 Den hittillsvarande utvecklingen inom plan-, bygg- och bostadsväsendet I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner permanenta bostäder och bostadsstandarden i är hög i jämförelse med andra länder. Tillgången på bostäder är generellt sett god. Enligt rapporterar emellertid alltfler kommuner att det råder bostadsbrist på den lokala marknaden. gjorde 24 kommuner den bedömningen jämfört med bara 16 kommuner vid undersökningen . De flesta av dessa ligger inom storstadsområdena eller är högskoleorter. En femtedel av landets befolkning bor i kommuner med bostadsbrist. Bostadsbyggandet har varit mycket lågt . prognos visar dock på ett ökat bostadsbyggande. Totalt 18 000 lägenheter beräknas komma att påbörjas och cirka 25 000 . Hälften av byggandet sker i storstadsregionerna där efterfrågan beräknas öka mest. Byggandet är också relativt högt i högskoleregionerna. har bostadsutgifterna tagit i anspråk en allt större del av både inkomst och konsumtion. Enligt SCB visar bostads- och hyresundersökningen (BHU) att nettobostadsutgifterna (bostadskostnaden sedan hänsyn tagits till erhållet bostadsbidrag och skatteavdrag) uppgick till av de disponibla inkomsterna. uppskattas att motsvarande andel kan vara . Byggkostnaderna har ända ökat mer än övriga faktorer som ingår i konsumentprisindex. En undersökning som gjorts inom visar att det är skatter och offentliga avgifter som ökat mest som andel av byggproduktionskostnaderna, medan entreprenadkostnadernas andel minskat från till strax . Även materialkostnaderna har ökat . Av undersökningen framgår vidare att den tekniska utvecklingen på byggmarknaden varit svag. Arbetslösheten i byggbranschen är mycket hög. För att öka sysselsättningen har betydande resurser omfördelats, bl.a. har regeringen lagt fram stora stimulanspaket för byggandet. I dessa ingår bl.a. bidrag till bostadsförbättringsåtgärder inklusive tillgänglighetsskapande åtgärder, investeringsbidrag för nybyggande av bostäder och stöd till miljöförbättringsåtgärder i bostäder samt till sådana lokaler där främst barn och ungdomar vistas. Totalt har anvisats för de nämnda stöden. Enligt redovisning per hade stöd beviljats med ett belopp om . Sammanlagt 1,7 miljoner lägenheter var berörda av de olika åtgärderna och sysselsättningseffekten i byggindustrin har av beräknats till motsvarande ca 44 000 årsarbetskrafter. har redovisat hur arbetet med den av beslutade obligatoriska ventilationskontrollen av ventilationssystem fortskrider. Av redo- visningen framgår att praktiskt taget alla skolor och daghem har genomgått en ventilationskontroll, men att arbetet med att rätta till uppdagade fel och brister släpar efter i av fallen. När det gäller flerbostadshus har ventilationskontroll utförts i ca hälften av byggnaderna. har vidare redovisat sin bedömning avseende plan- och byggutredningens förslag vad gäller insatser för att förbättra tillgängligheten i den gemensamma miljön. Ärendet bereds i . har dessutom redovisat en aktionsplan för biologisk mångfald vid byggd miljö. Regeringen avser att återkomma till vad avser verkets förslag i rapporten . Statens utgifter för räntesubventioner till bostadsbyggandet Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för huvuddelen av statens utgifter för räntesubventioner till bostadsbyggandet. utgör räntebidrag enligt äldre bestämmelser av statens årliga utgifter för räntebidrag. Endast en mycket liten del avser således ränte- subventioner enligt finansieringssystem, det s.k. Danellsystemet. Tabell 1: Utvecklingen av statens utgifter för räntebidrag m.m. Budgetår Räntebidrag m.m. enligt statsbudgeten (mdkr) 1985/86 11,0 1986/87 14,5 1987/88 13,3 1988/89 15,2 1989/90 20,5 1990/91 23,1 1991/92 29,1 1992/93 33,8 1993/94 33,7 1994/95 32,6 1995/96 (prognos) 12 mån 30,3 18 mån 43,5 Statens utgifter för räntebidrag enligt de tidigare reglerna beror väsentligen på tre faktorer, nämligen antalet bostäder som byggs eller byggs om, till vilken kostnad det sker och subventionsräntans nivå. Utgifterna för räntebidrag är nu på väg att minska. Det beror främst på att vissa äldre årgångar har konverterats till lägre subventionsränta, vilket minskar statens utgifter. För innevarande budgetår beräknas utgifterna för räntebidrag bli ca varav 30,3 miljarder . Under beräknas utgifterna bli ca . Även prognosen för resten av 1990-talet pekar på sjunkande utgifter. uppskattas utgifterna ligga i storleksordningen . Regeringen konstaterar att tillgången på bostäder generellt sett är god, men att bostadsefterfrågan beräknas öka . Det gäller främst i storstadsområdena och universitets- och högskoleregioner. Regeringen anser att det är viktigt att säkra en fungerande bostadsförsörjning för ungdomar och övriga nytillträdande på bostadsmarknaden liksom att ordna ett gott boende för äldre och andra med särskilda behov. Vidare måste statens fortsatta utgiftsåtaganden hållas tillbaka. Det innebär bl.a. att statens del av de framtida kostnaderna för boendet fortsatt måste minskas. För att olika angelägna bostadsbehov skall kunna tillgodoses är det nödvändigt att ta ställning till hur bostadsstödet skall vara utformat . Regeringen avser att mot bakgrund av de förslag som den bostadspolitiska utredningen redovisar ta upp dessa frågor i en proposition till . Lägre produktionskostnader i byggandet, förenklade byggregler och ett ekologiskt hållbart byggande är betydelsefulla delar i bygg- och bostads- politiken. Dessa frågor är även utgångspunkt för initiativ i det europeiska samarbetet. Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration och samhälls-planering Länsstyrelserna fick under /95 ansvar även för beslut om de tillfälliga bostadsstöd som införts av arbetsmarknadsskäl. Årsredovisningarna visar att målen för handläggningstiderna i de flesta fall nåtts och att länsstyrelserna klarat att fördela de tillfälliga stöden utan att extra resurser tillförts som servicenivån hållits uppe. Detta tyder på att länsstyrelserna har ett flexibelt arbetssätt. Generellt bedöms länsstyrelserna även ha klarat övriga mål även om årsredovisningarna inte ger underlag för en enhetlig bedömning. Länsstyrelsernas insatser inom planområdet har vidgats. behöver arbetet med samordning och sammanvägning av olika statliga intressen utvecklas ytterligare. Regeringen anser att det är angeläget att länsstyrelserna på olika sätt verkar för att instrumenten i samhällsplaneringen utvecklas, bl.a. i enlighet med de ändringar som genomförts i . Länsstyrelserna bör ta ett större ansvar för att få till stånd en sammanvägd bedömning av statens syn på översiktsplaneringen i kommunerna. Planeringskompetensen bör utnyttjas för att utveckla miljökonsekvensbeskrivningar i tidiga skeden av den kommunala fysiska planeringen. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 126 500 1) Anslagssparande 35 189 1995/96 Anslag 207 900 Utgiftsprognos 207 900 därav 1996 149 800 1997 Förslag 131 058 1998 Beräknat 121 924 1999 Beräknat 125 345 1 Beloppen anges i tusental kr är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Det övergripande målet för verksamheten är enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av regler och stödsystem. skall vidare verka för att den fysiska planeringen främjar en god hushållning med naturresurser och en god bebyggelsemiljö samt ett effektivt och hälsosamt byggande. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen föreslås ligga fast även för .| | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 131 058 tkr | -------------------------------------------------------------------- konstaterar i årsredovisningen för /95 bl.a. att: - Bebyggelsen har ökat kraftigt i de mest skyddsvärda kustområdena och oexploaterade ytor i redan bebyggda områden har successivt tagits i anspråk enligt verkets uppföljning av tillämpningen av 3 kap. naturresurslagen. - En tillämpning i praktiken av EG:s byggproduktdirektiv är angelägen för att pressa byggkostnaderna. Direktivet måste dock kompletteras med bl.a. mandat och tekniska specifikationer/standarder för enskilda produkter eller produktgrupper. På grund av sin komplicerade tekniska karaktär går dock kompletteringen mycket långsamt.