prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen anhåller därför om att ytterligare anvisas på tilläggsbudgeten för . Ökningen av anslaget finansieras genom en minskning av anslaget E 2. Presstöd under utgiftsområde 1 och genom indragning av anslagssparande inom utgiftsområdet. Folkrörelse och idrottsfrågor N 3. Stöd till idrotten På statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Världsmästerskapen i friidrott genomfördes i med som värd. I en rapport som utarbetats vid vid redovisades att den samhällsekonomiska effektiviteten av mästerskapen var betydande för . har uttalat att det är av stort värde för att arrangera internationella idrottsevenemang. Detta uttalades bl.a. i samband med behandlingen av den statliga garantin för världsmästerskapen i fri-idrott som beslutades av (prop. 1992/93:105, bil.6, bet. 1992/93:KrU9, rskr. 1992/93:193). Denna statliga garanti har inte tagits i anspråk. Efter en omfattande ekonomisk förlust vid arrangemanget av världsmästerskapen har hamnat på obestånd. har arbetat med att finna en lösning som tillgodoser fordringsägarnas intressen. I en skrivelse till regeringen har , och begärt ett bidrag från staten för att möjliggöra fortlevnad. Förslaget innebär att samtliga fordringsägare avskriver resterande del av respektive fordringar på . Detta som förbundet själv tar ett betydande ansvar i denna ackordsuppgörelse. Regeringen föreslår att anvisar för att möjliggöra fortsatta verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma villkoren för detta bidrag. Anslagsökningen finansieras genom indragning av medel på det under trettonde huvudtiteln . Utveckling av ideell verksamhet. 6.15 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande A. Plan-, bygg- och bostadsväsendet A 3. Räntebidrag m.m. Vissa tidpunkter för färdigställande m.m. Regeringens förslag: Ansökan om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt subventionssystem skall ha kommit in till . Dessutom skall projektet i sin helhet vara färdigställt och ansökan om utbetalning av bidrag ha inkommit till . Inkommer ansökan om utbetalning därefter skall ärendet behandlas enligt subventionssystem. Motsvarande tidsfrister skall även gälla för det statliga investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäder som infördes . Därutöver införs en ny bestämmelse subventionssystem som innebär att ett projekt aldrig skall anses påbörjat tidigare än före dagen då ansökan om utbetalning av bidrag inkommer till . Skälen för regeringens förslag: Statligt räntebidrag enligt förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder (subventionssystem) lämnas för projekt som har påbörjats samt i vissa fall för projekt som påbörjats . I övrigt lämnas bidrag för projekt som är påbörjade efter utgången av enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention (subventionssystem). Regeringen konstaterar - såvitt gäller subventionssystem - att det nu har gått merparten av projekten påbörjats. Trots detta faktum finns ett antal ärenden registrerade hos länsstyrelserna där uppgift om projektets färdigställandetidpunkt fortfarande saknas vilket innebär att bidragstiden ännu inte har börjat löpa. Regeringen bedömer att det är rimligt att anta att dessa projekt aldrig kommit att genomföras enligt den ursprungliga planen. Vidare ställer den nya budgetprocessen krav på förbättrade möjligheter att kontrollera statens utgifter. Det är därför nödvändigt att tillförlitliga beräkningar kan göras av utbetalningarna av statliga bidrag enligt olika stödsystem. Mot bakgrund härav anser regeringen att det subventionssystem bör införas en bestämmelse som innebär att ansökan om bidrag måste ha inkommit till bidragsmyndigheten och att projektet i sin helhet måste vara färdigställt och ansökan om utbetalning av bidraget ha inkommit till bidragsmyndigheten före utgången av oktober månad 1997. Om ansökan om utbetalning inkommer senare än vid den nu föreslagna tidpunkten bör ärendet behandlas enligt subventionssystem. Räntesubventioner enligt subventionssystem lämnas i form av ett årligt bidrag till den som byggt eller byggt om bostäder för permanent bruk. Det årliga bidraget utgår med ett belopp som motsvarar en viss andel av ett för året beräknat räntebelopp. Bidragsandelen är differentierad både vad gäller upplåtelseformer och år då projektet påbörjas. Andelen är högst för projekt som påbörjats . Bidragets storlek är således i stor utsträckning beroende av den formella påbörjandetidpunkten. Detta innebär att två i övrigt identiska projekt som dessutom är färdigställda kan ha olika bidragsandelar. Regeringen förordar nu att det subventionssystem införs en regel som innebär att ett projekt aldrig skall anses påbörjat tidigare än före dagen då ansökan om utbetalning av bidrag inkommer till . Därmed kommer i större utsträckning projekt som har utförts att få samma bidragsandel. Dessutom förbättras möjligheten att beräkna belastningen på räntebidragsanslaget. Statligt investeringsbidrag lämnades för ny- och ombyggnad av bostäder där momspliktigt arbete utförts . I vissa fall utgår investeringsbidrag även för arbete som utförs efter . Syftet var att kompensera bostadsbyggandet för ökade kostnader till följd av att de tidigare särskilda reduceringsreglerna för beräkning av mervärdesskatt för byggnads- och anläggningsarbeten slopades. En genomgång av besluten om beviljade bidrag visar att det finns ett stort antal bidrag som ännu inte har betalats ut. Mot bakgrund av det tidigare redovisade behovet för regeringen att känna till anspråken på sina stödsystem förordar regeringen dels att det införs en sista dag för ansökan om investeringsbidrag, dels en sista dag för ansökan om utbetalning av bidraget. Regeringen föreslår att motsvarande tidsfrister införs som redovisats ovan beträffande ändringarna subventionssystem, dvs. att ansökan om bidrag skall ha kommit in och ansökan om utbetalning av bidrag skall ha kommit in . Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma de regeländringar som behövs med anledning av de nu redovisade förslagen. Beräkning av räntesats i vissa fall Regeringens förslag: Räntestöd skall - för den del av bidragstiden som ligger före den första femårsperiodens början enligt både och subventionssystem - beräknas efter en räntesats för lån med rörlig ränta. Skälen för regeringens förslag: Enligt både 1992 och subventionssystem är huvudregeln att bidragstiden börjar löpa vid dagen för färdigställandet. Bidragstiden delas in i femårsperioder. För att få överensstämmelse mellan subventionsräntan och räntesatsen på upptagna lån kan bidragstagaren begära att starttidpunkten för den första femårsperioden för bindning av subventionsräntan skall senareläggas. Senareläggningen får endast ske till som ligger räknat från bidragstidens början. För den del av bidragstiden som ligger före den första femårsperioden används den subventionsränta som gäller på färdigställandedagen. Därefter används den subventionsränta som gäller vid ingången av varje ny femårsperiod. Räntebidraget för både ettårsperioden och efterföljande femårsperioder beräknas efter en subventionsränta som fastställs med utgångspunkt från de räntesatser som tillämpas på den allmänna kreditmarknaden vid köp av bostadsobligationer med en återstående löptid av . Ett av syftena med den ovan beskrivna möjligheten som bidragstagaren har att senarelägga sin första femårsperiod var att öka möjligheten till samordning mellan subventionsräntan och räntesatsen på de lån han tagit upp för att finansiera projektet. Det är rimligt att anta att projektet, för den del av bidragstiden som ligger före den första femårsperiodens början, är finansierat med lån som löper med rörlig ränta. Vid ett sådant antagande är det inte logiskt att subventionen beräknas utifrån en räntesats för lån med fast ränta. Regeringen föreslår därför att beräkningen av räntebidraget ändras för den del av bidragstiden som ligger före bidragstagarens besked om bindning av sin första femårsperiod. För denna del av bidragstiden bör räntebidraget beräknas efter en räntesats för lån med rörlig ränta. Det bör ankomma på regeringen att närmare besluta om de regeländringar som behövs. Räntebidrag efter exekutiv försäljning Regeringens förslag: Räntebidrag enligt subventionssystem skall inte lämnas för hus som har sålts exekutivt, om försäljningen medför att statlig kreditgaranti tas i anspråk för att täcka kreditgivarens förluster på lån som har lämnats med fastigheten eller tomträtten som säkerhet. Är den ersatta förlusten mindre än nuvärdet av återstående räntebidrag, jämkas räntebidraget i motsvarande mån. Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande regler lämnas räntebidrag med vissa undantag inte för den tid ett hus ingår i ett konkursbo. Motivet är att bidrag som utbetalas till konkursboet främst skulle gynna konkursborgenärer med oprioriterade fordringar. I fråga om hus med räntebidrag enligt de regler som gällde fram till utgången av dvs. hus med statliga eller statligt reglerade bostadslån gäller vidare att räntebidrag inte heller lämnas för tid efter konkursen, om huset sålts till ett pris som lett till förluster på det statligt reglerade lånet och det beräknade nuvärdet av framtida räntebidrag är mindre än förlusten. Är nuvärdet större reduceras i stället de framtida räntebidragen med hänsyn till förlusten. Dessa bestämmelser har införts trots att räntebidrag numera i övrigt lämnas oberoende av den faktiska belåningen (prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU6, rskr. 1993/94:115). Bestämmelserna finns i förordningen (1993:1587) om ändrade bestämmelser i fråga om sådana räntebidrag för bostäder som lämnas enligt vissa äldre förordningar. Reglerna gäller även vid exekutiv försäljning efter utmätning samt vid underhandsförsäljning utom konkurs. Den dåvarande regeringens motiv för att, i fråga om hus med bostadslån och räntebidrag enligt äldre bestämmelser, dra in räntebidraget efter exekutiv försäljning var att fortsatta räntebidrag annars riskerade att öka antalet konkurser och exekutiva försäljningar. Genom en konkurs kunde med den då gällande ordningen lånebelastningen på fastigheten i många fall minskas utan uppoffringar för vare sig låntagare eller bottenlångivare. Motsvarande regler om indragning av räntebidrag efter konkurs m.m. gäller inte för hus enligt 1992 eller subventionssystem, dvs. för hus där de tidigare statligt reglerade bostadslånen har ersatts av lån med statlig kreditgaranti. I fråga om hus med räntebidrag enligt subventionssystem har kreditgarantier emellertid lämnats efter i princip samma grunder som de tidigare bostadslånen. Såväl räntebidragsunderlaget som omfattningen av kreditgarantin har bestämts främst av den faktiska produktionskostnaden för huset. Kreditgaranti har lämnats också i samma säkerhetslägen som tidigare gällt för bostadslån. Låntagarnas och långivarnas risktagande är således inte större i dessa fall än vad som gäller i fråga om hus med bostadslån. De stora överensstämmelserna i dessa avseenden mellan hus som byggts med stöd av äldre regler och hus som byggts med stöd av subventionssystem talar för att ekonomiskt likvärdiga villkor bör gälla också i fråga om räntestöd efter exekutiv försäljning. Räntebidraget bör sålunda dras in, om en exekutiv försäljning medför att den statliga kreditgarantin tas i anspråk för att täcka förluster på lånet. Med exekutiv försäljning avses såväl exekutiv auktion vid konkurs som offentlig auktion vid utsökning. Regeringen förordar att en sådan förändring genomförs med verkan för försäljningar som äger rum efter det att de nya bestämmelserna har trätt ikraft. På samma sätt som gäller inom det äldre regelsystemet bör dock räntebidrag fortsättningsvis lämnas med reducerat belopp i vissa fall då förlusten begränsar sig till en del av det lån som kreditgarantin avser. Reglerna innebär i denna del att om det på visst sätt beräknade nuvärdet av räntebidragen överstiger det belopp som utbetalats från kreditgarantin, lämnas räntebidrag fortsättningsvis för den andel av bidragsunderlaget som svarar mot det överskjutande nuvärdets andel av hela nuvärdet av räntebidragen. Några särskilda regler om indragning av räntebidrag efter underhandsförsäljning inom eller utom konkurs behövs inte. För att ersättning skall betalas ut genom kreditgarantin för förluster som uppkommit vid underhandsförsäljning krävs nämligen att i förväg har godkänt köpeskillingen. får därvid förutsättas bedöma köpeskillingens skälighet mot bakgrund också av de subventioner som fortsatt lämnas. I fråga om hus som byggts med stöd av bostadsbyggnadssubvention och kreditgaranti enligt subventionssystem bör nuvarande regler inte ändras. Förutsättningarna är här väsentligt annorlunda. Omfattningen av statens stöd bestäms inte längre av de faktiska produktionskostnaderna, utan av ett starkt schabloniserat och därmed också begränsat bidrags- och garantiunderlag. De kreditrisker staten tar på sig bestäms i utgångsläget av vilka risker instituten själva är beredda att ta i det enskilda ärendet. Kreditgaranti lämnas sålunda bara för lån som ligger i direkt anslutning till lån utan tilläggssäkerhet. En förutsättning för att ersättning skall betalas ut till kreditgivaren är vidare att denne kan visa att han, när krediten lämnades, hade grundad anledning att anta att låntagaren skulle kunna fullgöra sina förpliktelser. Brister i låntagarens kreditvärdighet kan inte längre botas genom tilläggssäkerheter eller genom åtaganden från någon annan än låntagaren. Kvalitetsskillnaderna i kreditriskprövningen av lån med kreditgarantier enligt tidigare och nuvarande system visas tydligt av att i stort sett alla förluster som uppkommit och bedöms komma att uppstå inom kreditgarantisystemet hänför sig till hus med räntebidrag och kreditgarantier enligt de regler som gällde . Förslaget om indragning av räntebidrag efter exekutiv försäljning av hus med kreditgarantier enligt de äldre reglerna kan förväntas öka antalet fall där de ekonomiska problemen löses genom ackord i stället för genom konkurs. En sådan utveckling bör eftersträvas. Bostadsbidrag I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Mot bakgrund av att de totala kostnaderna för bostadsbidragen första hälft stigit kraftigt har beslutat (prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229) om vissa förändringar av reglerna för bostadsbidrag . Dessa förändringar har beräknats ge upphov till betydande kostnadsminskningar, som kostnadskontrollen förstärks. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för anförde bostadsutskottet (bet. 1996/97:BoU1) att så pass genomgripande förändringar av bostadsbidragsreglerna innebär att enskilda hushåll kan komma att få inte oväsentliga förändringar av bidraget. En förutsättning för att detta skall kunna accepteras är därför enligt utskottets mening att ändringarna inte ensidigt faller på vissa grupper eller typer av hushåll. Bostadsbidragen måste även fortsättningsvis ha en fördelningspolitiskt acceptabel profil. En utvärdering, på grundval av inkomna bidragsansökningar, bör därför enligt utskottet genomföras skyndsamt, så att de regeländringar m.m. som kan föranledas härav kan tillämpas redan under . Vad utskottet anfört gav regeringen tillkänna. En inom tillsatt arbetsgrupp presenterade en preliminär fördelningsanalys av de nya reglerna. Analysen omfattar ca 285 000 hushåll med bostadsbidrag, såväl barnfamiljer som ungdomar mellan . Enligt bostadsutskottets uppfattning visar den preliminära analysen att de nya bidragsreglerna för vissa hushåll fått konsekvenser som är av den omfattningen att effekterna av dem bör mildras. har därför anmodat regeringen (bet. 1996/97:BoU14, rskr. 1996/97:167) att vårproposition lämna förslag om en förändring av reglerna för bostadsbidrag i avsikt att mildra effekterna av dem för de hushåll som drabbats hårdast. Regeringen återkommer i frågan. Mildrad effekt av genomförda regeländringar I den preliminära fördelningsanalysen av regler för bostadsbidrag har konstaterats kraftiga sänkningar av bidragets storlek för vissa hushåll. av bidragstagarna har fått vidkännas bidragsminskningar som överstiger . De mest omfattande förändringarna har genomförts för bidragstagare som bor i egnahem. Begränsningen av bidragsgrundande bostadsyta kan för dem innebära betydande minskningar av bidragets storlek. Även det faktum att eventuella räntebidrag fr.o.m. årsskiftet 1996/97 räknas in i bidragsgrundande inkomst kan innebära att bidraget minskar kraftigt för berörda hushåll. För att mildra effekten av de nya bestämmelserna för de hushåll vars bostadsbidrag påverkats på ett ogynnsamt sätt föreslås dels att en lägsta nivå införs under vilken boendekostnaden inte skall reduceras på grund av bostadsytans storlek, dels att räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst. Regeringens förslag: Bidragsgrundande bostadskostnad fastställs, efter korrigering för bostadsyta, till lägst viss garantinivå. För hushåll vars bostadskostnad före korrigering för bostadsyta är lägre än garantinivån, skall faktisk bostadskostnad gälla. Garantinivån fastställs enligt följande, för hushåll med ett barn /mån hushåll med två barn /mån hushåll med tre barn /mån hushåll med fyra barn /mån hushåll med fem eller flera barn /mån Skälen för regeringens förslag: En av de förändringar regelsystem som i vissa fall gett upphov till större förändringar av bostadsbidraget är den begränsning av bidragsgrundande bostadsyta som införts. Förändringen, som totalt berör av bidragshushållen, syftar till att motverka subventionering av stora bostadsytor. I regeringens proposition om nya regler för bostadsbidrag (prop. 1995/96:186) föreslogs att för en familj med ett barn skulle gränsen för bidragsgrundande bostadsyta sättas vid . För varje ytterligare barn, upp t.o.m. fem barn, ökade gränsen därefter med . För boendekostnader som kan hänföras till bostadsytor därutöver föreslog regeringen att inget bostadsbidrag skulle lämnas. Vid bostadsutskottets behandling av regeringens proposition skärptes de föreslagna gränserna med per hushållskategori i syfte att finansiera bostadsbidrag till ungdomar mellan som ej studerar. Det innebar att besparingen för bidragstagare som bor i stora bostäder blev mer omfattande än vad regeringen föreslog och konsekvenserna för hushållen i form av minskat bostadsbidrag därmed större än vad som avsetts. I den preliminära analys av regler som redovisats för bostadsutskottet konstateras att bestämmelserna om bidragsgrundande bostadsyta främst påverkar bostadsbidraget för dem som bor utanför Stockholm-, Göteborg- och och i första hand för egnahemsägare. av dessa hushåll får till följd av bestämmelsen ett minskat bostadsbidrag. För bostadsrättsinnehavare är motsvarande andel och för boende i hyreslägenheter . Analysen pekar också på att en mindre grupp hushåll, som utgörs av ensamstående med barn, med mycket låga inkomster och stora bostäder fått större försämringar. För att något mildra effekterna av de nya bestämmelserna för dessa hushåll föreslår regeringen att bidragsgrundande bostadskostnad, efter korrigering för bostadsyta, fastställs till lägst viss garantinivå. Det innebär att boendekostnader under denna nivå inte reduceras på grund av bostadsytans storlek. För hushåll vars bostadskostnad före korrigering för bostadsyta är lägre än garantinivån, bör därför faktisk kostnad gälla. Garantinivån bör bestämmas så att den kan antas motsvara kostnaden för en tänkt grundstandard, dvs. samma nivå som i dagens system valts för övergången från 75 till 50 procents oreducerad ersättning för bostadskostnaden. För hushåll med ett barn innebär det att garantinivån bör fastställas till , för hushåll med två barn till och för hushåll med tre barn till . För familjer med fler än tre barn finns i dagens system inte någon ytterligare differentiering av nämnda nivå avseende skilda ersättningsandelar för bostadskostnaden. Regeringen anser dock, för att öka träffsäkerheten i systemet, att en särskild garantinivå bör bestämmas även för dessa hushåll. Sålunda bör för familjer med fyra barn garantinivån fastställas till och för familjer med fem eller flera barn till . Räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst Regeringens förslag: Statligt räntebidrag för den bostad för vilken bostadsbidrag sökes, skall inte inräknas i den bidragsgrundande inkomsten. Skälen för regeringens förslag: Statligt räntebidrag för bostadsändamål ingår enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt i inkomst av kapital. På grund härav och enligt gällande inkomstberäkningsbestämmelser för bostadsbidrag, som med få undantag följer beskattningens regler, inräknas räntebidragen automatiskt i den bidragsgrundande inkomsten. har gällt att räntebidraget beaktas då bidragsgrundande bostadskostnad fastställs. Bidragsgrundande bostadskostnad för egnahemsägare utgörs, enligt föreskrifter, av summan mellan real nettokapitalkostnad, fastighetsskatt samt uppvärmningskostnader och övriga driftskostnader enligt schablon. Då nettokapitalkostnaden fastställs dras först de eventuella räntebidrag bort som egnahemsägaren uppbär. Det innebär att den del av den totala kapitalkostnaden som räntebidragen utgör inte beaktas då bostadsbidraget fastställs. Regeringen anser att eventuell förekomst av räntebidrag bör beaktas vid beräkning av bidragsgrundnande bostadskostnad på samma sätt som . Ett undantag bör dock göras på inkomstsidan så att räntebidrag inte kommer att ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Ikraftträdande och kostnader Ändrade bestämmelser om ytnorm med garantinivå kan, eftersom de berör beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad, genomföras under löpande bidragsår och förslås träda i kraft . Åtgärden har kostnadsberäknats till ca per helt år. Att förändra regler under kalenderår (beskattningsår) om inkomstprövning av bostadsbidrag är svårt att göra p.g.a. gällande inkomstprövningssystem med jämkning och ajourföring av den historik som skall användas vid avstämning av preliminära bostadsbidrag och slutligt beslut. Sådana regeländringar bör ske . Regeringens förslag att exkludera räntebidrag från bidragsgrundande inkomst föreslås därför träda i kraft . Denna åtgärd kostnadsberäknas till ca per helt år. Sammantaget innebär regeringens förslag ett ökat anslagsbehov under innevarande budgetår för anslaget A 10. Kostnaderna bör enligt regeringens mening inte finansieras inom anslaget, utan finansiering bör ske genom en omfördelning från räntebidragen till bostadsbidragen. Merutgifterna finansieras huvudsakligen genom en effektivisering av utbetalningsrutinerna inom räntebidragssystemet. Därigenom undviks att räntebidrag betalas ut med för stora belopp i samband med att räntevillkoren konverteras, varigenom ränte- och kapitalförluster motverkas och kostnader för återkrav undviks. En sådan ordning ligger i linje med vad bostadsutskottet anfört i bet. 1996/97:BoU14. Hushållseffekter De sammantagna effekterna av regeringens förslag redovisas i bilaga till avsnitt 6. Där framgår av diagram 1 genomsnittliga bidragsökningar, relativt gällande regelsystem, för hushåll vars bostadsbidrag minskat med mer än genom de bestämmelser om bostadsbidrag som trädde i kraft . De grupperingar som använts överensstämmer med dem som tagits fram i den preliminära fördelningsanalysen av regler, dvs. decilgrupper, familjetyp, H-region (boenderegion) och boendeform. Såväl absolut förändring (kronor ) som relativ förändring (procent) av bostadsbidraget redovisas. Av diagrammet framgår att det i första hand är boende utanför Stockholm-, Göteborg- och som påverkas positivt av regeringens förslag. Bostadsbidrag till hushåll som bor i mellanbygden, Norra tätbygden och Norra glesbygden höjs i genomsnitt med . För boende i eget hem ökar bidragen i genomsnitt med och för dem som bor i sk. Övriga boendeformer, bl.a. lantbruksfastigheter och två- och flerfamiljshus, med . Bland barnfamiljerna får ensamstående hushåll de största genomsnittliga ökningarna (ensamstående med ett barn ).