prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar på görs inom utgiftsområdet utöver tidigare beslutade neddragningar. De tillkommande besparingarna möjliggörs bland annat genom ökade effektivitetskrav på samt en sänkning av anslaget för fredsfrämjande verksamhet. Omorganisationen av den administrativa verksamheten inom utrikesförvaltningen kommer att leda till en rationalisering som skall användas till att förstärka den operativa verksamheten. Bland annat kommer satsningar att göras på exportfrämjande åtgärder. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 6: Totalförsvar Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och delar av det civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även den internationella fredsfrämjande verksamhet som genomförs med svensk militär trupp utomlands. beräknas de totala utgifterna för området uppgå till varav utgifter för det militära försvaret uppgår till , det civila försvaret till och övrig verksamhet till . fattade beslut om totalförsvarets utveckling för femårsperioden 1997- 2001, i enlighet med regeringens proposition Totalförsvar i förnyelse - Etapp 2 (prop. 1996/97:4). I sitt beslut tog , förutom ett förnyat säkerhetspolitiskt ställningstagande, bland annat ställning till den kvantitativa och kvalitativa inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation, det militära försvarets organisation i fred samt inriktningen av det civila försvarets verksamhet i krig och i fred. Regeringen har vid beräkningen av utgiftsramarna utgått från att vissa förändringar görs inom utgiftsområdet, bland annat avseende finansieringsformer och budgeteringsprinciper för delar av det civila försvaret. Förändringarna förutsätts inte påverka försvarsförmågan. Innevarande budgetår kommer engångsvisa inleveranser av likvida medel på att genomföras. Av dessa avser kassabehållning för reservmateriel och drivmedel och en minskning av det ingående saldot på Försvars-maktens räntekonto i Riksgälden. Regeringen gör bedömningen att medlen kan inlevereras utan att verksamheten behöver förändras i någon större utsträckning. Räntesättningen och utbetalningsrutiner för medel till materielinköp kommer också att ses över, vilket beräknas resultera i inkomstförstärkningar motsvarande . Regeringen har vidare räknat med tillkommande besparingar om 1998 och sammanlagt mot bakgrund av att ökade effektivitetskrav ställs på Försvarsdepartementets myndigheter och att neddragningar görs på den fredsfrämjande verksamheten. För det senare gör regeringen den bedömningen att situationen i det har stabiliserats, varför det är möjligt att göra en neddragning med . Framtida förändringar är svårbedömda och förhållandena kan snabbt ändras. Vidare utgår regeringen från att inga ytterligare krav på svensk medverkan ställs. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med u- länder samt samarbete med länder i . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till ca varav ca för utvecklingssamarbete med u- länder och ca för samarbetet med . Den totala biståndsramen (inkl. avräkningar från andra utgiftsområden) för samarbetet med beräknas till ca . Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Regeringen har i sin beräkning av ramen för utgiftsområdet utgått från att biståndsramen även skall uppgå till av BNI, 2000 ökas till att motsvara av BNI. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. Beträffande asylkostnader skall avräkningens storlek beräknas på vid budgeteringstillfället tillgängligt prognos- underlag. Samarbetet med utgör en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Samarbetet omfattar främst , , , och nordvästra . Insatser kan även göras i övriga . har beslutat om ett samarbetsprogram omfattande budgetåren 1995/96, 1997 och 1998. Regeringen kommer att lämna förslag på omfattningen och inriktningen av samarbetet . Regeringen bedömer att samarbetet med kommer att fortsätta och har beräknat medel motsvarande en nominellt oförändrad nivå även efter 1998. Regeringen har därför preliminärt beräknat vardera . Innan medel anvisas för samarbetet med skall dock en oberoende utvärdering av verksamheten genomföras. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar den statliga migrations- och integrationspolitiken. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till , varav migrationspolitiken uppgår till och integrationspolitiken till . Utgifterna påverkas i stor utsträckning av hur många asylsökande och anhöriga till dessa som söker sig till , hur lång utredningstiden är och hur många upphållstillstånd som beviljas. Antalet asylsökande i har minskat sedan förhållandena stabiliserats i det . Detta minskar utgifterna inom utgiftsområdet. Planeringen och beredskapen inom utgiftsområdet grundas på ett antagande om drygt 13 000 asylsökande . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar på görs inom utgiftsområdet utöver tidigare beslutade neddragningar. Dels minskas kommunersättningar vid flyktingmottagande (extraordinära kostnader) beroende på ett minskat antal asylsökande, dels minskas transportkostnader beroende på effektiviseringar. har regeringen avsatt 200 respektive för särskilda insatser i invandrartäta områden . Regeringen anser det vara angeläget med fortsatta insatser i förortsområden och andra områden i speciellt segregerade kommuner där arbetslösheten är hög, den kommersiella och offentliga servicen är bristande och där skolan har särskilda problem. Regeringen har vidare utgått från att ytterligare tillförs utgiftsområdet för att främja frivillig återvandring. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg inklusive utgifterna för den övervägande delen av myndigheterna under , bidrag till organisationer inom det sociala området samt stimulans- och utvecklingsbidrag för skilda ändamål. Statens utgifter inom utgiftsområdet utgör dock en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Verksamheten utförs till stor del av kommuner och landsting vilka står för huvudmannaskapet avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst m.m. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till , varav anslagen sjukvårdsförmåner och kostnader för statlig assistansersättning utgör . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i konsolideringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) har presenterat sin bedömning av det framtida behovet av resurser inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård i delbetänkandet (SOU 1996:163) Behov och resurser i vården - en analys. Som framgår i avsnitt 8 anser regeringen att ett betydande resurstillskott bör tillföras den kommunala sektorn. Syftet är att möjliggöra för kommuner och landsting att öka sysselsättningen och säkerställa kvalitet och kompetens inom bland annat äldreomsorg och hälso- och sjukvård. De ökade satsningarna kanaliseras genom de generella bidragen till kommuner respektive landsting under utgiftsområde 25. I enlighet med beslut överförs kostnadsansvaret 1998 till landstingen och de tre landstingsfria kommunerna. Beräkningarna för utgiftsområdet grundas bland annat på att staten i särskilda ägardirektiv avser ålägga Apoteksbolaget att vidta kostnadsminskningar om . En kostnadsminskning om ytterligare är avsedd att åläggas Apoteksbolaget för . övergår kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinens till landstingen vad avser brukare med eget boende och till kommunerna vad avser brukare i särskilt boende. Det förändrade kostnadsansvaret beräknas innebära att bör tillföras det generella bidraget till landsting respektive kommuner och överförs därför till utgiftsområde 25. Enligt en träffad överenskommelse mellan staten och övertar landstingen från försäkringskassorna och systemet med debitering och uppbörd av de avgifter som pensionärer med hel ålders- och förtidspension betalar när de får sjukhusvård. Enligt överenskommelsen beräknas förändringen tillföra landstingen merintäkter på sammanlagt för , varför det generella statsbidraget till landstingen reducerats i motsvarande grad. Omläggningen innebär också att utgiftsområdet inte kommer att tillföras ett belopp av motsvarande storlek som nuvarande avgiftssystem ger upphov till i form av minskade avdrag på utgående allmänna pensionsförmåner. Regeringen avser att lämna förslag om en förändrad tandvårdsförsäkring som kan träda i kraft . Tandvårdsförsäkringen avses härigenom få en ändrad inriktning. Det gäller dels att med utgångspunkt i lämnat utredningsförslag införa ett bättre ekonomiskt stöd till personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov, dels ge övriga vuxna patienter ett ekonomiskt stöd med en mer tandhälsoinriktad utformning än det nuvarande. Beträffande det senare stödet anser dock regeringen att ett sådant behöver utredas närmare. Möjligheterna att finansiera ett sådant stöd skall dock prövas innan ett förslag härom kan föreläggas . För tandvårdsförsäkringen skall för gälla en utgiftsram på högst . Detta innebär att den tidigare aviserade besparingen i tandvårdsförsäkringen begränsas till samt att det nuvarande ersättningssystemet för vuxentandvård behålls . För att åstadkomma detta avses försäkringens subventioner reduceras i form av ökad självrisk . Regeringen har också vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att utgifterna för insatser mot aids reduceras med , varav finansierar av regeringen föreslagna ytterligare utgiftsökningar. Statens stöd till kommunernas och landstingens hiv-preventiva arbete får anses ingå i de generella statsbidragen. Regeringen avser att föreslå i en proposition att kommunerna - - skall bekosta de 20 första assistanstimmarna och att staten genom assistansersättning bekostar enbart de assistanstimmar som överstiger 20 . Regeringen redovisar i avsnitt 8 hur regleringen med kommunerna skall göras med anledning av denna åtgärd. Vidare föreslår regeringen att assistansersättningen schabloniseras samt fastställs till ett visst belopp . Dessa båda åtgärder minskar utgifterna inom utgiftsområdet med ca . Regeringen föreslår i tilläggsbudget en reducering av utgifter för bilstöd till handikappade med för . Den nya nivån som föreslås motsvarar utnyttjandegraden av anslaget under /96 beräknat på en 12 månadersperiod. Denna anslagsjustering innebär också att utgifterna för bilstöd till handikappade reduceras med för . För att understödja ett mer långsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete föreslår regeringen i tilläggsbudgeten att anvisas under utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension i utgiftsområdet samt handikappersättning. Inom utgiftsområdet redovisas även administrationskostnaderna för socialförsäkringen, dvs. och deallmänna försäkringskassorna. De totala utgifterna inom området uppgår enligt statsbudget för till . ATP i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen finansieras vid sidan av statsbudgeten. I beräkningen av utgiftsområdets ram har beaktats att regeringen avser att föreslå att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och närståendepenning höjs till . Höjningen av ersättningsnivåerna finansieras framför allt genom förändringar av reglerna för beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) samt genom förändringar i tandvårdsförsäkringen som redogörs för under utgiftsområde 9. I samma proposition kommer regeringen att föreslå en ökad satsning på samverkan vid rehabilitering samt riktlinjer för socialförsäkringsadministrationen. Särskilda medel ställs till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar. Desutom tillförs vissa ytterligare medel för detta ändamål. Vidare lämnas även förslag till ett särskilt högriskskydd för arbetstagare med risk för en eller flera längre sjukperioder . Utgiftsområdesramen har därför ökats med . Besparingen i SGI beräknas till och fördelar sig lika mellan sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Proposition om SGI-förändringar kommer att föreläggas . Utgiftsområdets ram har justerats ned med (netto) med anledning av de förslag som utredningen om Översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (Direktiv 1996:52 och 1996:100) kommer att lämna . Regeringen har för avsikt att närmare precisera effekterna av utredningens förslag på berörda anslag och utgiftsområden i budgetpropositionen för . De utgiftsområden som kan beröras är utgiftsområde 10, 11, 12 och 18. Beträffande förmåner och allmänna egenavgifter över 7,5 basbelopp föreslås denna fråga beredas vidare inom i samband med frågan om löneindexering av taket inom det nya ålderspensionssystemet. Regeringen har i propositionen En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107) framhållit att det bör övervägas om utbetalningen av KAS-ersättningen skall utföras av det för arbetslöshetskassorna gemensamma utbetalningssystemet och inte av de allmänna försäkringskassorna. Regeringen har mot denna bakgrund bedömt att en viss reduktion av utgiftsområdet är möjlig för . Regeringen har för avsikt att återkomma till denna fråga i budgetpropositionen Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. De totala utgifterna inom området uppgår enligt statsbudgeten för till ca . Därav svarar ålderspensionerna för ca . ATP i form av ålderspension och efterlevandepensioner till vuxna finansieras vid sidan om statsbudgeten. Utgifterna för ålderspensioner beräknas vara stabila. ATP-utgifterna stiger däremot i och med att äldre pensionärer med låg ATP ersätts av yngre pensionärer med högre ATP. Detta medför att utgifterna för pensionstillskott minskar. in kommer dock den demografiska utvecklingen att leda till ett ökat antal pensionärer och därmed till ökade utgifter för folkpension och ATP. Utgifterna för efterlevandepension har minskat kraftigt i och med de besparingar som vidtagits i syfte att sanera statens finanser. Antalet änkepensioner minskar långsamt till följd av övergångsbestämmelserna. Utgiftsutvecklingen är därför relativt stabil. Regeringen överväger frågan om privata pensionsförsäkringars ställning vid inkomstberäkning av efterlevandepension. Regeringen återkommer med förslag i budgetpropsitionen. Utgifterna för bostadstillägg till pensionärer () beräknas minska något till följd av att antalet BTP- tagare successivt minskar. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen som återfinns i utgiftsområde 18 och studiebidragen som återfinns i utgiftsområde 15). Stödet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inkl. havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till handikappade barn. De totala utgifterna inom området uppgår enligt statsbudget till ca . ATP i form av barnpension finansieras vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna för de familjeekonomiska stöden styrs av en mängd olika faktorer varav den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneutvecklingen har störst betydelse. När det gäller den demografiska utvecklingen kan noteras att antalet födda barn minskat kraftigt i förhållande kring 1990- talets början. Enligt prognos minskar utgifterna inom området med p.g.a. den demografiska utvecklingen. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att tidigare aviserat förslag om förändringar genomförs. Regeringen avser också att föreslå en höjning av ersättningsnivåerna till av den förmånsgrundande inkomsten fr.o.m . Förslaget innebär att ersättningsnivån höjs för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Regeringen avser vidare att inom ramen för utgiftsområdet föreslå vissa regeländringar avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnadsersättning samt att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges i vissa fall vid övergångsboende. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna, ersättning till personer som deltar i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna offentligt tillfälligt arbete, resursarbete och tillfällig avgångsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Under uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till sammanlagt för utgiftsområde 13. Utgiftsområdet är konjunkturkänsligt. Arbetslöshetens omfattning är avgörande för utgiftsutvecklingen och därutöver har antalet företagskonkurser betydelse för utgiftsområdets storlek. har utbetalningarna av statsbidrag till arbetslöshetsersättningen ökat kraftigt till följd av den stigande arbetslösheten. Utgifterna för utgiftsområdet påverkas utöver konjunkturen av hur reglerna för arbetslöshetsförsäkringen utformas. I propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107) föreslås att skall höja ersättningsnivån från från . Regeringen har vidare föreslagit att taket i försäkringen höjs från per dag till per dag från . Regeringen har vidare föreslagit en höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet från per dag till per dag från . De föreslagna utgiftsökningarna är i huvudsak finansierade, främst genom en höjning av den finansieringsavgift arbetslöshetskassorna betalar till staten och genom ett uppstramat arbetsvillkor. Resterande finansieringsbehov har medfört att ramen för utgiftsområdet har utökats med genom av regeringen beslutade besparingar på andra områden. Regeringen har vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet tagit hänsyn till de ekonomiska konsekvenser som förslagen i ovan angivna proposition om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring medför. Ett utredningsuppdrag skall lämnas om att föreslå sådana ändringar av lönegarantibestämmelserna att kostnaderna för lönegarantiersättningarna kan minska med . Inriktningen av arbetet skall vara att regeländringarna skall kunna träda i kraft . I förslaget skall särskilt beaktas de totala samhällsekonomiska kostnaderna i samband med konkurser. För att halvera den öppna arbetslösheten presenterar regeringen i tilläggsbudgeten förslag för att öka sysselsättningen, motverka den kommunala sysselsättningsminskningen, minska arbetslösheten, samt fortsätta effektiviseringen av arbetsmarknadspolitiken och öka det lokala inflytandet. En flexiblare användning av bidraget till arbetslöshetsersättning föreslås även. Regeringen har vid beräkningen av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet under budgetåren 1998 till 2000 tagit hänsyn till effekter av dessa förslag. Regeringens avsikt är att senast i samband med budgetpropositionen föreslå att ett s.k. generationskontrakt skall införas. Kontraktet skall gälla personer som är 63 eller och vara en engångsåtgärd. I samband med budgetpropositionen avser regeringen även att föreslå ungdoms-åtgärder och då särskilt överväga det system för arbetslösa ungdomar som utvecklats i och som visat sig ha positiva effekter. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) att sökande som deltar i åtgärden offentligt tillfälligt arbete skall erhålla en stimulansersättning om per dag. Syftet med ersättningen var att öka antalet personer i åtgärden. Regeringen aviserade då att återkomma med förslag till finansieringen av stimulansersättningen och utökat anslag för dessa . Anslagsökningen kan beräknas till . Regeringen föreslår nu i tilläggsbudgeten att stimulansersättningen i åtgärden offentligt tillfälligt arbete skall finansieras via en sänkning av utbildningsbidragen för personer som saknar ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Regeringen bedömer nu att arbetslösheten kommer att minska i en mindre utsträckning under än vad som angavs i budgetpropositionen. Det innebär att belastningen på anslaget för arbetslöshetsersättningen kommer att öka. förväntas antalet personer i åtgärden offentligt tillfälligt arbete att vara färre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Regeringen bedömer nu att volymen i åtgärden offentligt tillfälligt arbete kommer att uppgå till ca 10 000 personer i genomsnitt under . Sammantaget innebär den förväntade högre arbetslösheten och de ovan redovisade förslagen dock att de tidigare preliminärt beräknade medlen för utgiftsområdet inte är tillräckliga för budgetåren 1998 och 1999. Ramen för utgiftsområdet beräknas till för , för och för . Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter och FoU på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Under utgiftsområdet återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. De totala utgifternaför utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget till ca varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder svarar för ca . Inom utgiftsområdet fullföljs besparingarna på offentlig konsumtion. För att finansiera föreslagna utgiftsökningar har regeringen vidare i tilläggsbudgeten föreslagit en förändrad ersättningsnivå för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med utbildningsbidrag. uppgår denna besparing till ca , vilket har beaktats i beräkningen av utgiftsområdets ram. Som ett led i arbetet med att halvera den öppna arbetslösheten lämnar regeringen i tilläggsbudgeten för förslag för att öka sysselsättningen, motverka den kommunala sysselsättningsminskningen, minska arbetslösheten samt fullfölja effektiviseringen av arbetsmarknadspolitiken och öka det lokala inflytandet. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet beaktat dessa förslags effekter kommande budgetår. Vidare genomförs kvalitetshöjande insatser i syfte att öka utrymmet för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Detta förstärker arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Ramen för utgiftsområdet har med anledning av detta justerats upp med . Regeringen kommer i budgetpropositionen att föreslå att åtgärden utbildning i företag bibehålls även . Regeringen kommer även att föreslå en utökning av med .