prop · GK031D7 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att aktivt delta i utformningen av detta bistånd. Genom att övergå från beteckningen katastrofbistånd till humanitärt bistånd - den internationellt vedertagna termen - vill regeringen betona kopplingen till den humanitära rätten och dess utgångspunkt i individens behov. Behovet av humanitärt bistånd, såväl i akuta katastrofsituationer som under återuppbyggnadsskeden, beräknas fortsatt vara stort. Regeringen är angelägen om att det finns utrymme för dessa viktiga insatser och beräknar att anvisa . Programutveckling utgörs dels av försöksverksamhet och nya metoder, dels av initiativ som tas av Sida tillsammans med andra givare eller organisationer för att angripa problem vilkas lösning kräver bred uppslutning. Uppföljning av FN:s konferenser är ett exempel. Från posten finansieras även insatsförberedelser och resultatutvärdering för Sidas alla verksamhetsområden. Den pågående renodlingen av verksamheten i syfte att stödja uppbyggnaden av ett sammanhållet, innovativt och effektivt program bör fortsätta. Allmänt institutionsstöd och stöd till multilaterala program bör antingen fasas ut eller överföras till anslagsposten för multilateralt utvecklingssamarbete. Stödet till överförs i och med 1997 enligt denna princip. För verksamheten beräknar regeringen att anvisa inom delposten för särskilda utvecklingsprogram. Rekrytering och utbildning av fältpersonal Verksamheten omfattar dels multilateral rekrytering, dels rekrytering och utbildning av bilateral fältpersonal. Multilateral rekrytering, som överförts från anslagsposten för multilateralt utvecklingssamarbete, eftersom medlen handhas av Sida, syftar till att öka antalet svenskar i internationell tjänst. Från anslaget finansieras även programmet för multilaterala biträdande experter och tjänster inom FN:s volontärprogram liksom nationella experter vid Europeiska kommissionen. Den bilaterala verksamheten omfattar rekrytering och utbildning av bl.a. kontraktsanställd personal, biträdande experter, valobservatörer och valtekniska experter. Tjänster för biträdande experter liksom programmet för syftar till att stärka kunskaper om och bistånd bland unga människor. Från posten finansieras även vissa gemensamma kostnader för fältpersonalen. Sida genomför en översyn av arbetsformerna för rekrytering och utbildning, bl.a. mot bakgrund av att f.d. numera ingår i Sida som . Regeringen beräknar ett belopp om , inkl. överföring av multilateral rekrytering, inom posten för särskilda utvecklingsprogram. Målet för u-landsinformationen är att öka det svenska folkets intresse för och kunskap om bistånd och utvecklingsfrågorna. En aktiv och levande dialog om internationella utvecklingsfrågor är av stor betydelse. Sidas informationsuppdrag omfattar alla delar av det bilaterala biståndet inklusive östsamarbetet samt internationellt utvecklingssamarbete genom EU. Sida skall i fortsättningen även ta ett ökat ansvar för information om multilateralt utvecklingssamarbete. Det är viktigt att t.ex. skolor och universitet, politiska beslutsfattare, medier och det svenska näringslivet både får tillgång till och möjlighet att bidra med information om svenskt utvecklingssamarbete. Dessutom har folkrörelser och enskilda organisationer en viktig uppgift vad gäller information om och utvecklingsfrågor. För att motverka de tendenser till främlingsfientlighet som finns i vårt samhälle är det angeläget att informera om andra länder och andra länders kulturer. Informationsverksamheten bör i stor utsträckning inriktas på ungdomar, både i och utanför skolan. Sidas satsning på Biståndsforum, ett forum för dialog med olika nyckelgrupper, bör breddas och fördjupas. Här skall bl.a. finnas en permanent ungdomsutställning för besökande gymnasieklasser, ett informationscenter med allmänt informationsmaterial och referensbibliotek. Sammanslagningen av biståndsmyndigheterna innebär att Sidas informationsverksamhet nu omfattar ett betydligt bredare fält, vilket motiverar en viss ökning av medelstilldelningen. Regeringen beräknar att anvisa . 4.4 A 1.3. Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom stiftelsen Från anslagsposten bekostas Stiftelsen Svenska institutets (SI) gäststipendieprogram för långtidsstipendier och person- och erfarenhetsutbyte för sökande från vissa . Från anslagsposten tas även medel för personal- och administrationskostnader i samband med mottagande i av FN-stipendiater. De satsningar institutet önskar göra omfattar bl.a. studieprogram för parlamentariker, journalister, forskare m.fl. inom demokrati och mänskliga rättigheter, fortsatt kontaktskapande verksamhet mellan och den islamiska världen liksom att fortsätta bereda svenska sinologer möjlighet till längre vistelser i . Vidare överväger institutet att undersöka möjligheterna att främja tillkomsten av ett lektorat i svenska i - den enda kontinent där svenskundervisning saknas på akademisk nivå - t.ex. vid ett universitet i . Regeringen föreslår att anvisas till Svenska institutets gäststipendie- och utbytesverksamhet för . Från anslagsposten finansieras utredningar, seminarier, konferenser m.m. Den expertgrupp, som regeringen tillsatte , med uppgift att genomföra studier som kan bidra till ökad förståelse av olika utvecklingsproblem och till utformning av ett mer effektivt bistånd, finansieras från anslagsposten. Vidare kommer uppföljningar av utredningar att belasta anslagsposten. För utredningar m.m. uppskattas behovet till . Under anslagsposten finansieras bl.a. bidrag till Stiftelsen (), som sedan ett stort antal år bedriver en verksamhet med mycket gott internationellt anseende. har verksamheten bl.a. inriktats på behovet att reformera FN-systemet, som med hänsyn till starka engagemang i dessa frågor är av stort värde. Under anslagsposten finansieras även bidrag till nordiska . För att säkerställa en fortsatt hög nivå på den nordiskt samfinansierade verksamheten vid beräknas det svenska bidraget från anslagsposten till . Denna nivå är jämförbar med bidragen från övriga nordiska bidragsgivare. Under anslagsposten skall även fortsättningsvis angelägna och oförutsedda behov som kan uppstå under budgetåret finansieras. För övriga insatser uppskattas behovet för till . skall bidra till utvecklingen av bärkraftiga företag i samarbetsländerna genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst tillsammans med svenskt näringsliv. investeringsportfölj bestod vid utgången av /95 av 54 projekt varav ca två tredjedelar i u- länder. genomfördes två nya investeringar i och tre i . Ytterligare tio investeringsbeslut godkändes av fondens styrelse. Verksamheten uppvisade ett positivt rörelseresultat. Projektintäkterna motsvarade av projektkostnaderna vilket klart översteg målsättningen om . Till betydande del förklaras intäkterna av, , genomförda aktieutförsäljningar. har en relativt stark likviditet för insatser i . Regeringens bedömning är därför att verksamheten under kan bedrivas vidare utan att ytterligare kapital tillförs bolaget. 5 A 2. 5.1 A 2.1. (Sida) är enligt förordningen SFS 1995:869 central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för stödet till länder i . slogs Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), (SwedeCorp), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) och samman till den nya myndigheten (Sida). Det övergripande målet för bilaterala utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Sida skall bedriva utvecklingssamarbete i enlighet med de av fastställda biståndspolitiska målen samt de landstrategier och andra policydokument som regeringen fastställer. -------------------------------------------------------------------- | ÖVERGRIPANDE MÅL | | | | Målen för Sida ligger fast. | | | | RESURSER 1997 | | | | Ramanslag 404 376 tkr | | beräknade avgiftsinkomster 5 500 tkr | | Totalt 409 876 tkr | | | | Övrigt | | | | Beräknade avgiftsinkomster: | | Sida - 3 500 tkr | | Personalutvecklingsenheten 2 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Prognosen visar på att utfallet under budgetår 1995/96 kommer att överstiga anslaget för perioden. Till stor del beror detta på kostnader i samband av sammanslagningen av de fem myndigheterna till en. Detta innebär ianspråktagande av en del av det sparande som finns på Sidas förvaltningsanslag. Sidas förvaltningsanslag omfattas av regeringens sparkrav på statlig konsumtion (totalt /96-98). Sida har därför under budgetåret 95/96 påbörjat rationaliseringar, till största delen personalminskningar, för att uppfylla besparingskraven. Inom Sida pågår flera utredningar i syfte att ytterligare effektivisera verksamheten. Besparingseffekter förväntas uppnås under senare hälften av , 1997 och 1998. De tre viktigaste utredningarna syftar till: - besparingar och effektivisering av hela verksamheten, - att åstadkomma en tydlig och kostnadseffektiv ansvars- och arbetsfördelning inom Sida vad gäller ekonomi- och personaladministration, - att hitta former för en effektivare fältadministration. Besparingskravet för är för Sidas del . Besparingarna har då /96 - 1998 varit . föreslås att en beloppsram anges för den del av Sidas fältverksamhet som får belasta sakanslaget. Förändringen innebär att Sida på ett mer effektivt och flexibelt sätt kan anpassa sin fältverksamhet till de krav som förändringar i omvärlden ställer. Vinsten blir kostnadsneutralitet mellan olika typer av arbetskraft i fält. Resultatredovisningen som lämnats av myndigheterna (SIDA, BITS, SwedeCorp, SAREC, ) i årsredovisningarna /95, visar att samstämmigheten mellan regeringen och myndigheterna om vilken typ av information som ska lämnas varit bristfällig. För att förbättra denna pågår under innevarande budgetår ett projekt () för att omarbeta Sidas årsredovisning så, att den blir mer ändamålsenlig som beslutsunderlag för regeringen. I projektet ingår representanter för Sida, och . RRV:s revisionsrapporter avseende Sida, SAREC, BITS, och SwedeCorp /95 innehöll inga invändningar. 5.2 A 2.2. () har enligt förordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten i uppgift att inom : - främja och driva vetenskaplig forskning om , - främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, - utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om , - informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. De mål och riktlinjer för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet som regeringen redovisade budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4, bet. 1992/93UU15, rskr. 1992/93:297) utgör utgångspunkt för institutets enkla anslagsframställning. Institutet vill ha möjlighet att forsätta konsolidera rollen som samordnare och katalysator för den nordska Afrikaforskningen genom fortsatt satsning på dokumentationsverksamheten och de nordiska forskningsprogrammen. Institutets målsättning att informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden har skett genom institutets bibliotek och en omfattande publikationsverksamhet samt ett antal utåtriktade aktiviteter som konferenser och seminarier. För att bibehålla kvaliteten på biblioteksverksamheten liksom för att få kompensation för ökad belastning på institutets administration och driftskostnader samt ökade hyreskostnader föreslår institutet en höjning av ramanslaget. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Målen för ligger fast. | | | | RESURSER 1997 | | | | Ramanslag 7 931 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 600 tkr | | Totalt 8 531 tkr | | | | Övrigt | | | | disponerar medel för bidrag | | till de nordiska forskningsprogrammen och forskningsstödjande | | verksamhet under anslaget A1.3. Nordiska Afrikainstitutets årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens kostnader och intäkter och av myndighetens ekonomiska ställning. Regeringen delar de bedömningar som redovisat. Verksamheten vid har intensifierats. De utåtriktade aktiviteterna har breddats och institutets internationella status har höjts. Det är viktigt att institutet kan fortsätta spela en viktig roll när det gäller Afrikapolitik. I det syftet har också ombetts att bidra till arbetet med den Afrikautredning som genomför. Det är angeläget att institutet fortsätter på den inslagna vägen och bygger upp en kunskapsbas om som sprids i hela . bör under den kommande planeringsperioden ytterligare befästa sin ställning som samordnare och katalysator för den nordiska Afrikaforskningen. En viss del av verksamheten skall även framgent vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag från såväl svenska som nordiska biståndsmyndigheter. Den nordiska samsynen på och den gemensamma finansieringen av Nordiska Afrikainstitutets forskningsprogram är av grundläggande betydelse. har i och med de treåriga avtalen med de nordiska länderna uppnått långsiktighet vad gäller de nordiska ländernas gemensamma finansiering. Nordiska Afrikainstitutets forskningsverksamhet och forskningsstödjande verksamhet finansieras gemensamt av de nordiska länderna. Den svenska andelen beräknas till och finansieras från anslagspost A 1.3. Institutet har framfört väl grundade krav när det gäller ökningen av ramanslaget. Biblioteksverksamheten är en av institutets grundpelare och det är därför viktigt att kvaliteten och utvecklingen säkras. Institutets driftkostnader har tack vare betydande rationaliseringar och stor sparsamhet nästan varit oförändrade. En liten myndighet som drabbas mycket hårt av en stram budgetering. För att institutet skall kunna konsolidera och bibehålla sin verksamhet på nuvarande nivå måste institutet få kompensation för de senaste årens prisstegringar. -------------------------------------------------------------------- | De övergripande målen för samarbetet med -| | främja en gemensam säkerhet, fördjupa demokratins kultur, stödja| | en socialt hållbar ekonomisk omvandling och stödja en miljömässigt| | hållbar utveckling - kvarstår. Härtill skall ett | | jämställdhetsperspektiv genomsyra samarbetet. Samarbetet skall | | understödja strävan att skapa en demokratisk och dynamisk region| | i norra på grundval av de ambitioner som uttrycks i | | Visbydeklarationen l996 och de av | | antagna aktionsprogrammen. Insatser som underlättar | | kandidatländernas medlemskap i är särskilt viktiga. | | Landstrategier utarbetas för de prioriterade samarbetsländerna. | | Huvuddelen av insatserna avser kunskapsöverföring och tekniskt | | samarbete, men investeringar förekommer på miljö- och | | energiområdet. Det samarbete bedriver med länderna i inom ramen för utgiftsområde 7 är ett viktigt instrument för regeringens politik i . Samarbetet inriktas och utformas i enlighet med innehållet i den särskilda proposition som regeringen lade fram och antog . I denna anslås för ändamålet - . Fyra övergripande mål har ställts upp för det svenska samarbetet: - att främja en säkerhetsgemenskap, - att fördjupa demokratins kultur, - att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, och - att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. De bilaterala insatserna koncentreras till geografiska närområde. Detta omfattar , , , och nordvästra med städerna , , , Novgorod, Archangelsk och med omgivande län samt . Enstaka insatser skall också framgent kunna genomföras i andra delar av , i synnerhet där reformprocessen är av särskilt intresse. Samarbetet med bör utökas. Huvuddelen av samarbetet med övriga central- och östeuropeiska länder kanaliseras genom EU och multilaterala organ. Att integrera länderna i med europeiska strukturer är ett övergripande mål för det svenska samarbetet. stödjer aktivt EU:s östutvidgning och vill genom samarbete beträffande medlemskapsförhandlingar och lagharmonisering underlätta för ett framtida medlemskap för de länder som har associationsavtal med EU. verkar särskilt för , och fulla Europaintegration och medlemskap i . Även medlemskap i är en svensk angelägenhet inte minst ur ett Östersjöperspektiv. stödjer också EU:s strävan att knyta och andra östeuropeiska länder närmare till det europeiska samarbetet. I särproposition 1995/96:153 "Jämställdhet som ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete" fastslås att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra samarbetet med . En studie med förslag på hur jämställdhet skall kunna främjas i östsamarbetet kommer att presenteras . Studien innehåller en kartläggning av jämställdhetssituationen i de prioriterade samarbetsländerna samt identifierar områden där svenska insatser skulle kunna bidra till ökad jämställdhet i samarbetsländerna. Under innevarande budgetår utarbetas, i enlighet med proposition 1994/95:160, landstrategier för samarbetet med de prioriterade länderna i . Landstrategiprocessen syftar till att förbättra och effektivisera samarbetet på grundval av en genomgripande landanalys samt en resultatanalys av det hittillsvarande samarbetet. Landstrategier har fastställts för , och . Beslut om landstrategier för och kommer att fattas av regeringen . För har en landprofil utarbetats. Att främja en säkerhetsgemenskap har främjandet av en gemensam säkerhet i utgjort ett av huvudmålen i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Ett viktigt led i denna politik är att skapa en säkerhetsordning som omfattar alla . Genom att främja den gemensamma säkerheten i vårt närområde, i de baltiska staterna, i länderna kring och kan vi närma oss målet. Det säkerhetsfrämjande stödet till är ett viktigt instrument i denna process. Det säkerhetsfrämjande stödet kan användas för insatser i hela , men särskild prioritet tillmäts insatser i närområdet, främst i de baltiska staterna, i och i de nordvästra delarna av inkl. . Stödet samordnas av en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av en biträdande statssekreterare. Varje enskild insats beslutas av regeringen. har totalt utgått i stöd. Huvuddelen av detta samarbete har gällt de tre baltiska staterna och omfattar bland annat stöd till säkerhetspolitisk kompetensutveckling, kust- och gränsbevakning, sjö- och luftfart, polis, tull, civilförsvar och räddningstjänst. har också medverkat till att i , respektive bygga upp en försvarsmakt under demokratisk kontroll. Insatserna på land- och sjögränsområdet liksom på räddningstjänstens område har gått in i en avslutande fas. Fortsatta insatser kommer främst att ha karaktären av underhåll och uppföljning av genomförda projekt. De erfarenheter som vunnits genom insatser på det säkerhetsfrämjande området understryker vikten av samarbete mellan länderna i . Regeringen betonar därför fortsatt stöd till regionalt samarbete och gränsöverskridande samarbetsprojekt. Stärkandet av demokratins och rättsstatens institutioner har viktiga säkerhetsfrämjande aspekter, inte minst beträffande de s.k. lågnivåhoten dvs. icke-militära hot mot säkerheten. Särskild tonvikt kommer därför fortsatt att läggas på bekämpande av organiserad brottslighet, flyktingsmuggling, olaga hantering av kärnbränsle m.m. På försvarsområdet kommer främst rådgivnings- och utbildningsinsatser samt förtroendestärkande åtgärder och insatser som främjar de regionala kontakterna på detta område att prioriteras. Officersutbildning i av balter kommer att fortsätta och ytterligare minröjningsinsatser i baltiska vatten avses genomföras. Samarbetet skall också fortsatt ha en fredstida inriktning. Ett konkret exempel på detta är det internationella samarbetet kring upprättandet och utbildningen av den gemensamma baltiska bataljonen för fredsbevarande insatser (BALTBAT). Förutom att det möjliggör för de baltiska länderna att ta sitt internationella fredsbevarande ansvar, bidrar det till att förmedla kunskaper i demokratisk kontroll av krigsmakten. Stödet till BALTBAT och dess ev. uppföljning kommer att utgöra ett av de viktigaste säkerhetsfrämjande projekten . Att fördjupa demokratins kultur Tillsammans med övergången till marknadsekonomi har demokratiseringen utgjort det viktigaste inslaget i de central- och östeuropeiska staternas samhällsomvandling. skall fortsatt stödja den löftesrika processen och bidra till att fördjupa demokratins kultur. I särpropositionen 1994/95:160 betonades vikten av stöd till demokratifrämjande insatser. Stödet på demokratiområdet har markant ökat under innevarande budgetår. Antalet insatser har i jämförelse med budgetår 1994/95 mer än fördubblats. Tilläggas kan att insatser på detta område ofta är mindre resurskrävande finansiellt än på andra områden. Sida har under budgetåret utarbetat en strategi för stöd till demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter i . Strategin är vägledande för demokratisamarbete . Med utgångspunkt från demokratistrategin fokuseras insatserna på främjande av rättsinstitutioners funktionsduglighet, lokal demokrati (bl.a. vänortssamarbete), kompetens och attityder i media, jämställdhet, beredning av de politiska besluten och samspel mellan de politiska instanserna och förvaltningen, kontroll och revision i förvaltningen samt medborgarutbildning och medborgaraktiviteter i samhällsfrågor. Generella slutsatser och målsättningar i demokratistrategin skall i relevanta delar relateras till förhållanden i varje enskilt land och återspeglas i landstrategierna. Att bygga upp hållbara demokratiska strukturer och institutioner är en långsiktig process på många olika nivåer. Stödet genom partianknutna organ till demokratirelaterade insatser i är en försöksverksamhet som fortgår och som skall utvärderas . Utöver det partianknutna stödet, har organ knutna till partier även möjlighet att söka bidrag via anslaget för stöd till folkrörelser och enskilda organisationer. Regeringen anser vidare att de insatser som genomförs av inom det kulturella och akademiska området, liksom samarbetet mellan enskilda organisationer i och regionen är av avgörande betydelse i demokratisamarbetet. Regeringen uppskattar att det samlade demokratirelaterade stödet kan komma att uppgå till ca , dvs. ungefär samma nivå som under innevarande budgetår. Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling De flesta länder i regionen har lyckats stabilisera sina ekonomier och genomföra långtgående liberaliseringar. Flertalet länder uppvisar nu ekonomisk tillväxt efter den kraftiga initiala produktionsnedgången. Genomgripande strukturreformer genomförs om än med varierande takt och styrka. ökar medvetenheten om att särskilda åtgärder måste genomföras för att effektivisera och modernisera socialförsäkringssystem, social service och arbetsmarknadens institutioner. Det är därför angeläget att vidmakthålla det senaste årets utveckling med ett ökat svenskt stöd till en förstärkning och modernisering av den sociala sektorn i våra samarbetsländer. Huvuddelen av samarbetet inom det ekonomiska området syftar till att bygga upp och stödja de institutioner som behövs för att marknadsekonomin skall fungera. Stödet omfattar bl.a. samarbete inom offentlig förvaltning inom områden som budget, statistik, revision, arbetsmarknadens institutioner och infrastruktur. Ett annat betydelsefullt område rör äganderättsförhållanden för fastigheter. Samarbete inom denna sektor bedrivs med samtliga länder i det prioriterade närområdet. Framväxten av en kreditmarknad är av särskild vikt och två större program i de baltiska länderna är därvidlag betydande. Insatserna för att främja framväxten av väl fungerande finansiella sektorer i , och är speciellt betydelsefulla. Den snabba expansion av bankväsendet har i samtliga tre länder följts av en eller flera bankkriser, vilket haft en negativ inverkan på allmänhetens besparingar och tilltro till bankväsendet. Den första svenska satsningen utgörs av Baltiska investeringsprogrammet (BIP) ett samnordiskt projekt under medverkan av , Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska Projektexport Fonden (NOPEF) som startade . Genom BIP har nationella investeringsbanker byggts upp, en i varje baltisk huvudstad.