prop · GK0336 · 1997-01-01 00:00:00 — I 32 § första stycket sägs att det är förbundsfullmäktige som utser revisorerna och revisorsersättarna men att förbundsmedlemmarna har getts en frihet att bestämma antalet och mandattiden i förbundsordningen. Mandattidens utgång bör anpassas till den tidpunkt revisorerna enligt 35 och 36 §§ skall avge sina respektive revisionsberättelser, dvs. i län och i län. Bestämmelserna i 9 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen om val av revisorer och revisorsersättare ersätts av bestämmelserna i förbundsordningen. Om medlemmarna har bestämt att de skall ha rätt att väcka ärenden i förbundsfullmäktige skall detta framgå av förbundsordningen (jfr 20 § 4). I annat fall finns inte någon sådan rätt. Av 5 kap. 43 § kommunallagen, som gjorts tillämplig på förbundsfullmäktige genom 19 §, framgår att utgången i ett ärende skall bestämmas genom enkel majoritet om inte något annat är särskilt föreskrivet. I denna punkt föreskrivs att förbundsmedlemmarna kan bestämma att vissa frågor i fullmäktige skall avgöras med kvalificerad majoritet. I förbundsordningen skall det då framgå i vilka ärenden det krävs kvalificerad majoritet. I tolfte punkten regleras att även andra förtroendevalda hos medlemmarna än de som är ledamöter i förbundsfullmäktige kan ges en möjlighet till insyn. Det är inte givet att samtliga partier som finns representerade i samtliga medlemmars fullmäktigeförsamlingar blir representerade i förbundsfullmäktige. För att ge partier möjlighet till insyn och att kunna påverka förbundet kan medlemmarna enas om att vidga kretsen med rätt att yttra sig i förbundsfullmäktige. Medlemmarna har alltså möjlighet att generellt ge sina förtroendevalda utanför förbundet yttranderätt i fullmäktige. Denna möjlighet skall i så fall införas i förbundsordningen. Förbundsfullmäktige kan härutöver besluta att även andra än ledamöter skall ha rätt att delta i överläggningarna (jfr 19 § och 5 kap. 21 § kommunallagen). Enligt trettonde punkten kan även andra förtroendevalda hos medlemmarna som inte dessutom sitter i förbundsstyrelsen eller en annan nämnd få närvarorätt vid förbundsstyrelsens eller en viss nämnds sammanträden om detta framgår av förbundsordningen (jfr 25 § och 4 kap. 23 § kommunallagen). Enligt fjortonde punkten skall det framgå i förbundsordningen på vilken eller vilka av förbundsmedlemmarnas anslagstavlor som förbundets kungörelser och andra tillkännagivanden skall anslås (jfr 21 §). Femtonde punkten behandlar förbundsmedlemmarnas andelstal. Medlemmarna skall i förbundsordningen ange vilka andelar de har i förbundets tillgångar och skulder. Andelstalen kan komma till användning vid upplösning av ett förbund eller om ett förbund under löpande drift saknar tillgångar för att betala en skuld (jfr även 31 §). Enligt sextonde punkten skall förbundsordningen innehålla bestämmelser om hur regionförbundets kostnader skall fördelas mellan medlemmarna. Förbundsmedlemmarna kan komma fram till samma fördelning som gäller för medlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder enligt femtonde punkten. Medlemmarna har stora möjligheter att välja hur de vill styra regionförbundets verksamhet och ekonomi. Medlemmarna skall genom föreskrifter i förbundsordningen ange vad som skall gälla. Exempelvis kan medlemmarna meddela begränsningar i fråga om förbundets rätt att ta upp lån, ingå borgen och andra förbindelser eller avsätta medel till fonder. Bestämmelserna i 8 kap. kommunallagen har genom 30 § gjorts tillämpliga på regionförbund utom vad gäller 6, 8, 9, och 11 §§ angående budgetprocessen. I förbundsordningen skall därför bl.a. regleras när budgeten skall upprättas och fastställas. Enligtnittonde punkten skall frågan om regionförbundets likvidation och upplösning regleras i förbundsordningen (jfr 38 §). Medlemmarna skall ange under vilka omständigheter ett förbund skall likvideras och upplösas samt hur det skall gå till. I samband med att regionförbundet upplöses skall dess tillgångar delas upp mellan medlemmarna. Bestämmelser om hur detta skall ske skall införas i förbundsordningen. Medlemmarnas andelar av förbundets tillgångar framgår av förbundsordningen (jfr femtonde punkten). Tjugoförsta punkten avser sådana situationer som kan uppkomma om förbundet och medlemmarna inte kan komma överens. Bestämmelser om hur tvister skall lösas skall tas in i förbundsordningen. Ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige Val av ledamöter och ersättare 12 § Ledamöter i förbundsfullmäktige och ersättare för dessa skall väljas av förbundsmedlemmarnas fullmäktige. Varje förbundsmedlem skall vara representerad i förbundsfullmäktige med minst en ledamot och en ersättare. Antalet ersättare skall vara lika många som antalet ledamöter. 13 § Föreskrifterna i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall tillämpas vid valet av ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige. Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i vilken ordning de skall kallas in till tjänstgöring. 14 § I län skall antalet ledamöter i förbundsfullmäktige uppgå till 45, varav 30 skall väljas av kommunerna och 15 av . 15 § I län skall antalet ledamöter i förbundsfullmäktige uppgå till 99, varav 66 skall väljas av kommunerna och 33 av landstingen. 16 § Hur medlemmarna närmare skall vara representerade i förbundsfullmäktige bestäms i förbundsordningen. I dessa paragrafer finns bestämmelser om valsätt, antalet ledamöter och ersättare samt hur förbundsmedlemmarna skall vara representerade i för- bundsfullmäktige. Enligt 12 § första stycket skall ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige väljas av medlemmarnas fullmäktigeförsamlingar. I lagen anges inte när valen skall äga rum. Det får dock förutsättas att valen första gången äger rum i nära anslutning till att förbundet har bildats. När det gäller valen till förbundsfullmäktige i län förrättas de i anslutning till de kommunala valen . Jfr också 18 § där mandattiderna regleras. Det har bedömts som väsentligt att samtliga kommuner och landsting är representerade i förbundsfullmäktige. Att så skall vara fallet framgår av andra stycket. I 13 § första stycket anges att lagen (1992:339) om proportionellt valsätt är tillämplig vid de val i förbundsmedlemmarnas fullmäktige där ledamöterna och ersättarna i förbundsfullmäktige utses. Någon formell tillämpning av denna lag torde dock knappast bli aktuell, eftersom det förutsätts att valen till förbundsfullmäktige sker efter en politisk överenskommelse i regionen (jfr 16 § och 11 § 4). Av andra stycket framgår att medlemmarnas fullmäktigeförsamlingar skall bestämma i vilken ordning ersättarna skall kallas in till tjänstgöring om de inte väljs genom proportionellt val. I 14 och 15 §§ regleras antalet ledamöter och ersättare i respektive län. Antalet ledamöter och ersättare har bestämts i samråd med företrädare för de berörda parterna. I län har antalet ledamöter fördelats mellan länets 12 kommuner på så sätt att en ledamot har tillfallit varje kommun per 10 000 invånare. För att inte få en ohanterligt stor beslutande församling i län med 33 kommuner och två landsting fram till utgången av har det totala antalet ledamöter begränsats till 99. Utgångspunkten vid bestämmandet av det sammanlagda antalet ledamöter har varit att få en hanterligt stor beslutande församling inom respektive län, att antalet ledamöter skall bestämmas till ett udda tal samt att två tredjedelar av ledamöterna skall väljas av kommunerna och en tredjedel av landstingen. En effekt av denna fördelning blir att de största kommunerna kommer att vara underrepresenterade i förbundsfullmäktige i förhållande till de mindre. Enligt 16 § får förbundsmedlemmarna själva bestämma hur de närmare skall vara representerade i förbundsfullmäktige. Detta skall ske i förbundsordningen (jfr 11 § 4). 17 § Valbar till ledamot eller ersättare i förbundsfullmäktige är den som är ledamot eller ersättare i kommunfullmäktige eller i en kommun eller ett landsting inom länet. Av 17 § framgår att endast den som är ledamot eller ersättare i kommun- eller inom respektive län kan väljas till ledamot eller ersättare. Denna begränsning har gjorts mot bakgrund av föreskriften i 1 kap. 7 § regeringsformen om att beslutanderätten i kommunerna skall utövas av valda församlingar. 18 § När ledamöterna och ersättarna i förbundsfullmäktige väljs första gången räknas mandattiden från valets förrättande till och med utgången av . I förbundsfullmäktige i län väljs ledamöterna och ersättarna för tiden därefter av förbundsmedlemmarnas nyvalda kommun- och . Den omständigheten att tjänstgöringstiden för ledamöter och ersättare i förbundsmedlemmarnas fullmäktige upphör vid utgången av oktober månad det år då val i hela riket till kommunfullmäktige och har ägt rum medför inte att deras uppdrag som ledamot eller ersättare i förbundsfullmäktige upphör före tjänstgöringstidens utgång. I 18 § första stycket första meningen regleras mandattiden för ledamöterna och ersättarna första gången de väljs. Av paragrafen följer även att valperioden till viss del har anpassats till de allmänna valen . Mandattiden avser tiden från valets förrättande till och med . I län skall regionförbundet avvecklas efter eftersom det nybildade i länet därefter övertar ansvaret för försöksverksamheten. Därför regleras i andra meningen endast val av ledamöter och ersättare i förbundsfullmäktige i län. (Jfr också 12 §.) Mandattiden sträcker sig till och med den dag försöksverksamheten enligt lagen om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning är avslutad, dvs. Det faktum att tjänstgöringstiden för ledamöterna och ersättarna i medlemmarnas fullmäktigeförsamlingar upphör valåren 1998 och 2002 innebär inte att tjänstgöringstiden i förbundsfullmäktige upphör . Den upphör i stället vid årsskiftena 1998/99 respektive 2002/2003. Detta framgår av andra stycket. 19 § Utöver vad som anges i denna lag skall följande bestämmelser i kommunallagen (1991:900) tillämpas på förbundsfullmäktige: - 4 kap. 7-10 a §§ om uppdragets upphörande, - 4 kap. 11-16 §§ och 18 § första stycket om ledighet från anställning, ekonomiska förmåner och de förtroendevaldas initiativrätt, - 4 kap. 19 och 20 §§ om omröstning och beslut, - 4 kap. 22 § om reservation, - 5 kap. 7-11 §§ om tidpunkt för sammanträdena och hur sammanträdena kungörs, - 5 kap. 18-20 §§ om beslutförhet och jäv, - 5 kap. 21 och 22 §§ om rätt och skyldighet för utomstående att medverka, - 5 kap. 26-33 §§ om hur ärendena bereds, - 5 kap. 36-45 §§ om bordläggning, om offentlighet och ordning vid sam- manträdena samt hur ärendena avgörs, samt - 5 kap. 57-61 §§ om protokollet. Genom 19 § har delar av bestämmelserna i 4 och 5 kap. kommunallagen (1991:900) gjorts tillämpliga på förbundsfullmäktige. 20 § Ärenden i förbundsfullmäktige får väckas av 1. förbundsstyrelsen och annan nämnd, 2. ledamot genom motion, 3. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, eller 4. om så har bestämts i förbundsordningen, fullmäktige eller styrelsen hos en förbundsmedlem. Förbundsfullmäktige skall besluta i ärenden som har väckts enligt första stycket. I 20 § första stycket, som motsvarar 5 kap. 23 § kommunallagen, anges vilka som får väcka ärenden i förbundsfullmäktige (jfr 11 § 10). Att förbunds- fullmäktige skall besluta i de ärenden som har väckts slås fast i andra stycket. Tillkännagivande av justering av protokoll 21 § Senast efter det att protokollet har justerats skall justeringen tillkännages på minst en av förbundsmedlemmarnas anslagstavlor i enlighet med vad som har bestämts i förbundsordningen. Av tillkännagivandet skall det framgå var protokollet finns tillgängligt samt vilken dag det har anslagits. Tillkännagivandet får inte tas bort från anslagstavlan före utgången av den tid som gäller för överklagande enligt 10 kap. 6 § första stycket kommunallagen (1991:900). Bevis om anslagsdagen skall tecknas på protokollet eller utfärdas särskilt. Tillkännagivandet skall även införas i de tidningar som avses i 5 kap. 10 § kommunallagen. Bestämmelsen i 21 §, som motsvarar 5 kap. 62 § kommunallagen, reglerar tillkännagivandet om justering av förbundsfullmäktiges protokoll. Av 10 kap. 6 § kommunallagen framgår att dagen för tillkännagivandet är utgångspunkt för klagotidens utgång. Av 5 kap. 10 § kommunallagen följer att det är förbundsfullmäktige som beslutar i vilka tidningar som tillkännagivandet skall införas. Förbundsstyrelsen och övriga nämnder Val av ledamöter och ersättare, mandattid 22 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen väljs av förbundsfullmäktige till det antal som har bestämts i förbundsordningen och för den tid som anges i 18 §. Ledamöter och ersättare i annan nämnd än förbundsstyrelsen väljs av förbundsfullmäktige till det antal och för den tid som fullmäktige bestämmer, varje gång dock längst till utgången av det år då val i hela riket till kommunfullmäktige och har ägt rum. 23 § Föreskrifterna i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall tillämpas vid valet. Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring. I paragraferna finns bestämmelser om valet av ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen eller i en annan nämnd samt om valbarheten. I 22 § första stycket sägs att ledamöterna och ersättarna i förbundsstyrelsen väljs av förbundsfullmäktige samt att förbundsmedlemmarna har getts frihet att i förbundsordningen själva bestämma antalet ledamöter och ersättare. Valet till förbundsstyrelsen skall ske dels efter de första valen av ledamöter i fullmäktige i samband med att förbunden bildas, dels efter de allmänna kommunala valen då fullmäktiges nyvalda ledamöter har påbörjat sin tjänstgöring. Av 18 § följer att mandattiden för ledamöterna och ersättarna i län och län sträcker sig från de första valens förrättande i samband med att förbunden bildas till och med . Mandattiden för ledamöterna och ersättarna i län sträcker sig därefter till och med . Enligt andra stycket skall även ledamöterna och ersättarna i annan nämnd än förbundsstyrelsen väljas av förbundsfullmäktige. Antalet ledamöter och ersättare samt mandattiden för dessa skall bestämmas av förbundsfullmäktige. Mandattiden har dock begränsats till utgången av i enlighet med kommentaren till första stycket. I 23 § första stycket sägs att lagen (1992:339) om proportionellt valsätt är tillämplig vid förbundsfullmäktiges val av ledamöter och ersättare till förbundsstyrelsen och annan nämnd. I lagens 2 § regleras under vilka förut- sättningar valet skall vara proportionellt. Om ersättarna har valts proportionellt skall de tjänstgöra enligt vad som föreskrivs i 25 § samma lag. I andra stycket sägs att förbundsfullmäktige skall bestämma i vilken ordning ersättarna skall kallas in till tjänstgöring om de inte väljs genom proportionellt val. 24 § Valbar till ledamot och ersättare i förbundsstyrelsen eller annan nämnd är den som fyller senast för valet och som är folkbokförd i en kommun inom länet. Den som inte är svensk medborgare är valbar bara om han eller hon har varit folkbokförd i de tre åren närmast före valåret. Av 24 § följer att valbarheten, till skillnad från vad som gäller för leda- möterna och ersättarna i förbundsfullmäktige, inte är begränsad till ledamöter och ersättare i kommun- och inom respektive län. Valbar är i stället var och en som uppfyller de allmänna valbarhetsvillkoren. 25 § Utöver vad som gäller enligt denna lag tillämpas följande bestämmelser i kommunallagen (1991:900) på förbundsstyrelsen och övriga nämnder: - 4 kap. 8-10 a §§ om uppdragets upphörande, - 4 kap. 11, 12 och 17 §§ och 18 § första stycket om ledighet från anställning, ekonomiska förmåner och de förtroendevaldas initiativrätt, - 4 kap. 19-21 §§ om omröstning och beslut, - 4 kap. 22 § om reservation, - 4 kap. 23 § om närvarorätt, - 6 kap. 1 § första stycket och 2-6 §§ om styrelsens uppgifter, - 6 kap. 7 § första och andra styckena och 8 § om nämndernas ansvar för verksamheten, - 6 kap. 11 § om antalet ledamöter och ersättare, - 6 kap. 14 § om mandattider, - 6 kap. 15 och 16 §§ om ordförande och vice ordförande, - 6 kap. 18 § om tidpunkt för sammanträdena, - 6 kap. 19 och 19 a §§ om närvarorätt för utomstående, - 6 kap. 20-22 §§ om utskott och nämndberedningar, - 6 kap. 23-26 §§ om beslutförhet och jäv, samt - 6 kap. 28-32§§ om hur ärendena avgörs, protokollet, delgivning och reglementen. Delegering av ärenden inom en nämnd 26 § Bestämmelserna i 6 kap. 33-38 §§ kommunallagen (1991:900) om delegering av ärenden gäller i tillämpliga delar för styrelsen och övriga nämnder. Genom paragraferna tillämpas delar av bestämmelserna i 4 och 6 kap. kommunallagen (1991:900) på förbundsstyrelsen och övriga nämnder. 27 § Interpellationer och frågor skall avse ämnen som hör till förbundsfullmäktiges, förbundsstyrelsens eller annan nämnds handläggning. De får dock inte avse ärenden som rör myndighetsutövning mot någon enskild. 28 § Förbundsfullmäktige får besluta att ordföranden i förbundsstyrelsen eller annan nämnd får överlåta besvarandet av en interpellation eller fråga till en annan ledamot i förbundsstyrelsen eller en ledamot i en nämnd eller ett annat organ som avses i 7 §. 29 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om interpellationer och frågor gäller bestämmelserna i 5 kap. 50 och 51 §§, 52 § första stycket, 54 § första stycket samt 55 och 56 §§ kommunallagen (1991:900). Genom dessa paragrafer har kommunallagens regler om interpellationer och frågor anpassats och gjorts tillämpliga på regionförbundet. Interpellationer och frågor får ställas av ledamöterna i förbundsfullmäktige och skall riktas till ordföranden i en nämnd, förbundsstyrelsen eller fullmäktigeberedning. Vidare får fullmäktige besluta att ordföranden i förbundsstyrelsen eller annan nämnd får överlåta besvarandet av en interpellation eller fråga till en annan ledamot i förbundsstyrelsen eller ledamot i ett sådant annat organ som fullmäktige får tillsätta enligt 7 §. 30 § Vad som föreskrivs i 8 kap. kommunallagen (1991:900) om mål för den ekonomiska förvaltningen, medelsförvaltningen, budgetens innehåll, budgetprocessen, utgiftsbeslut under budgetåret, förbud mot pantsättning samt räkenskapsföring och redovisning skall i tillämpliga delar gälla för ett regionförbund. Föreskrifterna i 8 kap. 6, 8, 9 och 11 §§ kommunallagen om budgetprocessen gäller dock inte för ett regionförbund. I stället gäller vad som anges i förbundsordningen. 31 § Om regionförbundet saknar tillgångar för att betala en skuld, är förbundsmedlemmarna skyldiga att fylla bristen. Varje medlem skall tillskjuta så stor del av bristen som svarar mot medlemmens andel i skulden efter de grunder som har bestämts i förbundsordningen. Enligt 30 § första stycket gäller bestämmelserna i 8 kap. kommunallagen i tillämpliga delar för regionförbundet. Exempelvis skall budgeten ha samma innehåll som i en kommun eller ett landsting men med undantag för angivande av skattesatsen. Kommunallagens bestämmelser om budgetprocessen skall dock bara tillämpas delvis, vilket följer av andra stycket. Förbundsmedlemmarna har i stället getts en frihet att meddela föreskrifter om budgetprocessen i förbundsordningen. Det kan t.ex. gälla av vem och när budgetförslaget skall upprättas och när budgeten skall fastställas. De bestämmelser i kommunallagen om budgetprocessen som gjorts direkt tillämpliga är 8 kap. 10 § om att allmänheten har rätt att ta del av budgetförslaget och 8 kap. 7 § om inlämnandet av budgetförslaget. Av 31 § framgår att förbundsmedlemmarna har ett ansvar för regionförbundets skulder enligt de andelstal som har bestämts i förbundsordningen (jfr 11 § 15). Om regionförbundet saknar tillgångar för att betala en skuld skall medlemmarna därför skjuta till medel i förhållande till bristen. Någon skyldighet finns dock inte för förbundsmedlemmarna att infria sin del av skulden direkt till förbundets borgenär. 32 § Förbundsfullmäktige skall välja revisorer och revisorsersättare till det antal och för den tid som har bestämts i förbundsordningen. Föreskrifterna i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall tillämpas vid valet. Om revisorsersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring. 33 § Valbar till revisor eller revisorsersättare är den som är valbar enligt 24 §. 34 § Vad som föreskrivs i 9 kap. kommunallagen (1991:900) om revision skall i tillämpliga delar gälla för ett regionförbund. Föreskrifterna i 9 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen gäller dock inte för ett regionförbund. 35 § Revisorerna i regionförbundet i län skall till fullmäktige i de kommuner och det landsting som har varit medlemmar i förbundet lämna en berättelse om resultatet av den revision som avser verksamheten . Frågan om ansvarsfrihet för den som har varit ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen, annan nämnd eller förbundsfullmäktigeberedning i regionförbundet skall prövas av fullmäktige i den kommun eller det landsting som valt ledamoten eller ersättaren. Fullmäktige skall vid sammanträde före utgången av besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara kommunens eller rätt skall vidtas. 36 § Revisorerna i regionförbundet i län skall till fullmäktige i läns landsting lämna en berättelse om resultatet av den revision som avser verksamheten . Fullmäktige i läns landsting skall vid sammanträde före utgången av besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara rätt skall vidtas. Enligt 32 § första stycket skall revisorer och revisorsersättare väljas av förbundsfullmäktige. Antalet revisorer och revisorsersättare samt deras mandattid skall regleras i förbundsordningen (jfr 11 § 9). I andra stycket anges att lagen (1992:339) om proportionellt valsätt är tillämplig vid förbundsfullmäktiges val av revisorer och revisorsersättare. I lagens 2 § regleras under vilka förutsättningar valet skall vara proportionellt. Om revisorsersättarna har valts proportionellt skall de tjänstgöra enligt vad som föreskrivs i 25 § samma lag. Av tredje stycket framgår att förbundsfullmäktige skall bestämma i vilken ordning ersättarna skall kallas in till tjänstgöring om de inte väljs genom proportionellt val. Valbar är den som uppfyller de allmänna valbarhetsvillkoren. Detta framgår av 33 §. Bestämmelserna i 9 kap. kommunallagen (1991:900) om revision görs tillämpliga på regionförbundet med undantag för 1 och 2 §§ om val av revisorer och revisorsersättare och deras mandattid samt antalet revisorer och revisorsersättare, 34 §. Vidare framgår av 35 och 36 §§ när och till vem revisionsberättelsen skall lämnas när förbunden har upphört samt vem som då skall pröva frågan om ansvarsfrihet. 37 § i län skall träda i likvidation efter utgången av och regionförbundet i län efter utgången av . Likvidationen verkställs av förbundsstyrelsen i egenskap av likvidator. 38 § Närmare bestämmelser om likvidation och upplösning meddelas i förbundsordningen. Bestämmelserna om regionförbundets likvidation och upplösning har förenklats i jämförelse med motsvarande bestämmelser i kommunalförbundslagen (1985:894). Förbundsmedlemmarna har i stället en skyldighet att själva bestämma om förutsättningarna för och förfarandet vid förbundens likvidation och upplösning i förbundsordningen. 39 § Bestämmelserna om överklagande i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i fråga om ett beslut som har fattats av förbundsfullmäktige, förbundsstyrelsen eller annan nämnd. Ett sådant beslut får överklagas såväl av varje kommun och landsting som är medlem i förbundet som av deras medlemmar. Om länsrätten eller kammarrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att det verkställs, får domstolens beslut även överklagas av regionförbundet, varje kommun och landsting som är medlem i förbundet och av deras medlemmar. I paragrafen behandlas rätten att få lagligheten av förbundsfullmäktiges, förbundsstyrelsens eller en annan nämnds beslut prövad.