prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — EU:s FoU-program bidrar i hög grad till att stärka samarbetet mellan näringsliv och högskola. är huvudansvarig myndighet för programmen informationsteknik, kommunikationsteknik, industri- och materialteknik, marin teknik, icke nukleär energiteknik, standardisering, mätning och provning samt de aktiviteter som rör spridning och exploatering av forskningsresultat. Ansvaret innebär att för dessa program skall ge information, råd och hjälp till näringslivet och det svenska forskarsamhället i syfte att öka det svenska deltagandet i EU:s program för forskning och utveckling. EU/har ett övergripande ansvar för bl.a. allmän informationsverksamhet om EU:s FoU-program och för serviceverksamhet av generell karaktär. EU:s FoU-program behandlas utförligt i avsnitt 3.13. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det pågående strukturarbetet har stor | | betydelse för att stärka och effektivisera den industrinära | | forskningen. och förstärkning av | | industriforskningssystemet, , upphör i och med utgången av | | november månad . Det bör ankomma på regeringen att besluta| | om hur det fortsatta strukturarbetet skall bedrivas. Statens syfte med insatserna för en industrinära forskning inom ramen för industriforskningsinstituten är bland annat att tillhandahålla en infrastruktur för teknisk utveckling och kompetensspridning som är lättillgänglig, opartisk och problemlösande inte minst för små och medelstora företag. Industriforskningsinstituten har en kapacitet att bidra till kompetensupp- byggnad och ökad konkurrenskraft hos dessa vilken inte fullt ut tagits till vara. Industriforskningssystemet har varit föremål för ett omfattan- de utredningsarbete. arbetar en kommitté, turering och förstärkning av industriforskningssystemet, , för att åstadkomma struktur- och organisationsförändringar. I deltar företrädare för näringsliv, högskola och sektorsforskningsorgan. Skälen för regeringens bedömning: Kommittén avlämnade en delrapport till med förslag till kriterier som bör gälla för institut som i fortsättningen erhåller statsbidrag till sin basforskning. I rapporten som är ett värdefullt steg i strukturarbetet, ingår också förslag till en ny finansieringsmodell. Kommittén har identifierat några institut som kan utgöra pilotfall i strukturarbetet och har inlett diskussioner med industriintressenterna, vilka är huvudfinansiärer av verksamhetena, liksom med och kompetensutveckling som enligt sina stadgar förfogar över medel för aktiekapital och för att täcka vissa direkta kostnader vid omstrukturering av instituten. De aktuella förhandlingarna förväntas resultera i modellavtal som kan vara vägledande för det fortsatta strukturarbetet. Regeringen anser att industriforskningssystemet är ett viktigt instrument för att främja sysselsättningen genom att stärka företagens konkurrenskraft. Det pågående strukturarbetet syftar till att effektivisera och stärka den industrinära forskningen. Industriforskningsinstituten har också en roll att spela som brygga mellan EU-forskningen och de små- och medelstora företagen. Kommittén upphör i och med utgången av november månad . Det bör ankomma på regeringen att besluta om hur det fortsatta strukturarbetet bör bedrivas. De i KOFI:s delrapport nämnda kriterierna för uppbyggnaden av framtida institut och den finansieringsmodell som föreslås av kommittén utgör en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. 14.3.3 Små och medelstora företags teknik- och kompetensförsörjning Företagens förmåga att utnyttja ny kunskap och teknik i sin affärsverksamhet är av avgörande betydelse för ökad tillväxt. finns betydande brister när det gäller överföring av kunskap och kompetens till små och medelstora företag. Flera insatser, med en inriktning som inte tidigare prövats i , har dock gjorts i syfte att förbättra denna situation. I det följande berörs sådana insatser i de av ledda pilotprogrammet vid industriforskningsinstituten, de regionala företagskonsortierna liksom i programmen för förbättrad tekniköverföring. anslog medel för ett pilotprogram för tekniköverföring till små och medelstora företag. Programmet genomförs av några utvalda industriforskningsinstitut. Det omfattar nu ca . Genom att staten tar på sig ett initialt finansieringsansvar för verksamhet som vänder sig till små och medelstora företag utanför intressentkretsen, inklusive kooperativa sådana, kan instituten aktivt uppsöka dessa. En utvärdering av programmet presenterades . Den visar sammanfattningsvis på ett lyckat resultat. Erfarenheter från och från utlandet visar att det är svårt att få full kostnadstäckning för en inledande kontaktverksamhet riktad till små och medelstora företag. Där kontakter etablerats är situationen en annan. Kortsiktiga projekt kan vara helt kommersiella. Ju mer långsiktiga projekten är desto svårare är det för ett litet företag med liten kapitalbas och omsättning att finansiera huvuddelen av forskningsprojektet. Regeringen föreslår i prop. (1995/96:222) Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , att programmet skall fortsätta och utvidgas. Regeringen har för perioden avsatt sammanlagt till regionala utvecklingskonsortier med små och medelstora företag inom regionalpolitiskt prioriterade områden (se avsnitt 14.5.4). I projektet utvecklas företagsnätverk i syfte att nå en större efterfrågan på kompetensutveckling. Som kompetensresurs används institut, universitet och högskolor samt större företag. Program för förbättrad tekniköverföring Regeringen gav i uppdrag att genomföra ett program för tekniköverföring med syfte att förbättra möjligheterna för små och medelstora företag att utnyttja teknik i sin affärsutveckling. För ändamålet anvisades . Regeringen noterar att det bland företagen finns ett betydande intresse för att bilda lokala grupperingar av företag för tekniköverföring. Det är enligt regeringens uppfattning värdefullt att företagens behov och efterfrågan så långt som möjligt är styrande vid utformningen av ett effektivare system för tekniköverföring i . Härutöver erfordras åtgärder som syftar till en utökad samverkan mellan aktörerna och en för företagen mer effektiv hänvisningsservice. 14.3.4 Forsknings- och teknikbaserat företagande Inom teknikområden med bred tillämpningspotential skapar utvecklingen många affärsmöjligheter. Regeringen anser att det är värdefullt att stödja forskningsbaserade företag för att därigenom kommersialisera ny teknik. Sådana företag bildas främst genom s.k. avknoppning från högskolor och institut. Stöd lämnas även till kvalificerade innovationer i tidiga skeden av utvecklingen hos små, ofta nystartade företag, s.k. såddfinansiering. Projekten har ofta hög risk. är en viktig aktör på riskkapitalmarknaden i detta segment. Stödet sker främst genom villkorslån eller lån mot royalty. 14.4 Strategiska kunskapsområden för näringslivets utveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Insatser bör göras inom kunskapsområden som| | är strategiska för näringslivets utveckling i ett längre | | tidsperspektiv. Verksamhet bör därför bedrivas inom områdena | | framväxande teknikområden, industriella processer och produkter | | samt inom de fyra nya insatsområdena mindre företags kompetens- | | och teknikförsörjning, tjänsteproduktion och IT-användning, | | komplexa tekniska system samt människa, teknik, organisation. | | Den ansvariga myndigheten, , bör besluta om den detalje- | | rade utformningen och fördelningen av forsknings- och utveck- | | lingsinsatserna. I budgetpropositionen anvisas medel för denna | | verksamhet under anslaget Teknisk forskning och utveckling. Offentliga insatser för utveckling av de framväxande teknikområdena informationsteknik, bioteknik och materialteknik kan lägga en grund för förnyelse och tillväxt inom stora delar av näringslivet. Strategisk teknikutveckling, teknikbaserad såddfinansiering och det europeiska FoU- samarbetet EUREKA är väsentliga instrument i en tillväxtskapande politik för att främja och stödja nyetableringar av företag med forsknings- och teknikbaserade affärsidéer. Verkstadsindustrin (inkl. transportmedel), processindustrin (skog, kemi, livsmedel, metallurgi), materialindustrin (stål och metall, plast, trä, betong), den elektrotekniska industrin, läkemedelsindustrin och den medicintekniska industrin har avgörande betydelse för svensk ekonomi. Forskning och utveckling inom området industriella produkter och processer är av stor betydelse för bibehållen konkurrenskraft inom dessa industrigrenar. Förändrade omvärldsförutsättningar kräver offentliga insatser inom ett antal viktiga områden. Dessa är komplexa tekniska system, mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, människa-, teknik-, organisation (MTO) samt tjänsteproduktion och IT-användning. Regeringen föreslår i de följande avsnitten insatser inom strategiska kunskapsområden. Dessa beskrivs närmare under rubrikerna framväxande teknikområden, industriella processer och produkter samt nya insatsområden. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: insatser för forskning och | | utveckling inom informationsteknik, bioteknik och materialtek- | | nik bör fullföljas och nya utvecklas. | | insatser på IT-området bör i högre grad främja an- | | vändningen av informationsteknik såväl inom privat som inom | | offentlig verksamhet, inte minst rörande tjänsteutvecklingen | | inom kommuner och landsting. Regeringen avser att ge i | | uppdrag att lämna förslag om en ny programstruktur för FoU på IT-| | området. insatser för grundläggande kunskapsuppbyggnad | | inom bör i ökande utsträckning inriktas mot forskning kring | | industriell programvaruteknik och utveckling av metoder för | | komplexa system. | | insatser för strategisk teknikutveckling, | | teknikbaserad såddfinansiering och EUREKA-samarbete bör | | fortsätta. tillhörde de länder som tidigt uppmärksammade informationsteknikens möjligheter och därför satsade på kunskapsuppbyggnad. genomför- des ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP), vilket efterföljdes av ett systemtekniskt inriktat program (IT 4) som slutfördes . Tillsammans innebar dessa båda program satsningar från staten och näringslivet på . Dessa satsningar var mycket viktiga för att öka forsknings- och utbildningskapaciteten vid universitet och högskolor i . genomfördes utredningen 2000 (Ds 1991:63). IT 2000 gav förslag till riktlinjer för en IT-politik inom främst det näringspolitiska området, där forskning och utveckling gavs fortsatt hög prioritet. Det resulterade bl.a. i att ett nytt kraftfullt FoU-program på IT-området tillskapades inom . För det första anslagsåret (1993/94) anvisade för satsningar på basteknik som utgår från näringslivets behov av IT-forskning och utbildning samt på FoU för god IT-användning. Som tidigare redovisats i avsnitt 3.11.7, anser (SB 1995:01) i sitt delbetänkande (SOU 1995:68) att FoU inom IT-området har varit alltför teknikdriven. Kommissionen menar att utvecklingen i högre grad bör styras utifrån ett användarperspektiv. har efter förslag (prop. 1995/96:125) beslutat om Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Där föreslås att statsmakternas roll ska vara att stimulera användningen av IT på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. I en IT-utveckling som i hög grad drivs av många enskilda och lokala initiativ måste statens insatser härvidlag ses som en del av och samverka med den mängd utvecklingsaktiviteter som pågår i kommuner, län och regioner, i näringslivet och i olika lokala nätverk och organisationer. Vidare föreslås att staten skall prioritera uppgifter inom de tre områdena rättsordningen, utbildningen samt samhällets informationsförsörjning. På det näringspolitiska området framhåller regeringen vikten av att främja åtgärder som ökar näringslivets och inte minst de små och medelstora företagens IT-användning samt främjar utvecklingen av svensk programvaruindustri. Forskning inom industriell programvaruteknik och utveckling för hantering av komplexa system föreslås få ökad prioritet. Samarbetet mellan forskningen vid universitet och högskolor och näringslivet bör utvecklas. har i sin anslagsframställning bl.a. förordat ett närmare samarbete mellan staten och kommunerna för att underlätta tjänsteutvecklingen med hjälp av IT. framhåller att statens satsningar på bl.a. FoU i större utsträckning än bör beakta tjänsteföretagens behov. Stöd för utveckling av framtidens IT-baserade tjänster bör enligt ske i nära samverkan med användarna. önskar utveckla sitt programarbete på sådant sätt att utvecklare/tillverkare och inköpare/konsumenter bättre finner varandra. framhåller vikten av att en ökad satsning på IT-användning kompletteras med stöd för att stimulera en inhemsk IT-produktion. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen tillstyrker de förslag till inriktning som anförts av och av . Den föreslagna politiken bör genomföras utifrån nedanstående riktlinjer, vilket förutsätter utökade uppdrag för . Regeringen föreslår att FoU-insatser på IT-området i högre grad bör inriktas på att främja användningen av informationsteknik inom såväl privat som offentlig verksamhet, inte minst avseende tjänsteutvecklingen inom kommuner och landsting, för att därigenom skapa bättre förutsättningar för de svenska IT-företagens förnyelse och tillväxt. Härigenom breddas uppgift till att omfatta hela tjänstesektorn inklusive den offentliga. Genom ökade medverkan för en bredare samhällelig IT-användning förbättras möjligheterna att tillgodose såväl behoven av förnyelse och tillväxt i näringslivet som behoven av kostnadsreduceringar och kvalitetsökning i den offentliga sektorns tjänsteproduktion. förbättras förutsättningarna för användarna att utveckla kunskapsintensiva tjänster med höga förädlingsvärden. insatser för grundläggande kunskapsuppbyggnad bör i ökande utsträckning inriktas mot forskning kring industriell programvaruteknik och utveckling av kunskaper om och metoder för komplexa system. Forskning och utbildning inom detta område är av strategiskt intresse för svenskt näringsliv. Mot bakgrund av den föreslagna inriktningen av verksamhet på IT-området avser regeringen att ge i uppdrag att före utgången av lämna förslag till regeringen om en ny programstruktur för FoU på IT-området. Förslaget bör utformas med beaktande av andra forskningsfinansiärers insatser och uppgifter på IT-området och i samråd med bl.a. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och . Biotekniken integrerar natur- och ingenjörsvetenskaper och bygger på resultat av ett antal genombrott inom den naturvetenskapliga grundforskningen. I utredningen och Teknik i Samverkan, BoTiS (1995:5) har representanter från industri och högskola kartlagt och prioriterat behov och möjligheter inom bioteknikområdet, främst bland små och medelstora företag. I enlighet med utredningens rekommendationer föreslår för nästa treårsperiod insatser inom bioteknikområdet. Dessa består av fem delområden, nämligen kombinatorisk kemi, IT och mätteknik i biotekniska processer, bioin- formatik, bioelektronik och ny sekvenseringsteknik för DNA. Samtliga delområden innebär en kombination av moderna biovetenskaper och informationsteknik i form av mikroelektronik eller programvaruhantering. Möjligheter till internationellt samarbete t.ex. inom EU:s program finns då förslaget har en tydlig inriktning mot delområden som väntas få en större volym under det femte ramprogrammet inom EU. Skälen för regeringens bedömning: Biotekniken har en stor utvecklingspotential. bör därför sträva efter en god position inom bioteknisk forskning och utveckling. Sambandet mellan forskning och produktutveckling inom bioteknikområdet är tydligt. För bioteknikföretagen är samarbete med universitet eller små specialiserade utvecklingsbolag ofta nödvändigt. Tillgång till högkvalitativ forskning är ett livsvillkor för avancerade bioteknikföretag. Det är av vikt att pågående FoU-insatser inom området genomförs och att vidarutvecklar dem och sin roll med hänsyn till andra forskningsfinansiärer på området. Materialkonsortierna initierades av i samarbete med () . Syftet var att inom högskolan bygga upp miljöer för industrirelevant, tvärvetenskaplig forskning inom materialområdet. byggdes konsortierna upp. Materialkonsortierna inriktades inledningsvis på kompetensuppbyggnad. Industrins samarbete med konsortierna har ökat kontinuerligt. Industrin och, i någon mån EU, bidrar med nästan lika mycket som övriga finansiärer vilket är ett uttryck för ett starkt näringslivsintresse. Programmet inom de tvärvetenskapliga materialkonsortierna planeras fortsätta enligt de ursprungliga planerna och avslutas . föreslår även ett nytt programblock inom materialteknikområdet under benämningen "Nya komponenter för morgondagens näringsliv". Det syftar till att bygga upp helt ny kunskap om material, processer och teknik för komponenter och mikrosystem, som bedöms kunna ge möjligheter att utveckla nya typer av produkter och tjänster inom områden där svensk industri har begränsad produktion eller FoU. Programblocket omfattar såväl forskning som överföring av kunskap från högskolan till industrin. Satsningen bedöms vara en viktig bas för deltagande i förväntade satsningar inom materialområdet i EU:s femte ramprogram. Skälen för regeringens bedömning: Konsortiernas arbetsmetoder och organisation studerades av internationella experer i en första utvärdering . Nästa utvärdering gjordes (/NFR:s rapport 1992:45). De bästa konsortierna ansågs vara av världsklass. Två konsortier, som ej uppfyllde de ställda kriterierna, avvecklades. utfördes en tredje utvärdering av de nio återstående (/NFR:s rapport 1995:46). Det konstaterades i denna att konsortierna väl tagit vara på rekommendationerna från tidigare utvärderingar och varit mycket framgångsrika. Det noterades också att det finns potential för ytterligare industrisamarbeten inom några konsortier. Regeringen anser att verksamheten inom materialkonsortierna bör fortgå enligt uppgjorda planer samt att nya planerade insatser inom materialteknik bör genomföras. Strategisk teknikutveckling, teknikbaserad såddfinansiering och EUREKA Inom framväxande teknikområden uppstår ofta ett stort antal teknikbaserade affärsidéer med hög kommersiell potential. Dessa idéer befinner sig olika långt från en teknisk och kommersiell realisering och de har också olika grad av förankring i etablerade företag. Marknadskrafterna är ofta inte tillräckliga för att driva en idé som är baserad på nya forskningsrön och radikalt ny teknik fram till produktstadiet. Detta gap mellan forskning och produktutveckling är ett hinder för att teknik som har särskilt stor potential skall få ett första fotfäste utanför forskningsvärlden. Teknikbaserade affärsidéer med stor tillväxtpotential, företrädesvis i mindre, ofta nystartade företag, är i många fall förknippade med en så hög risk att den normala riskkapitalmarknaden inte är beredd att finansiera genomförandet av dessa. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att det är viktigt att stödja forsknings- och teknikbaserat nyföretagande som sker genom s.k. avknoppning från högskolor och forskningsinstitut. Ett program vid för strategisk teknikutveckling, som innebär stimulans och stöd till förstudier och verifiering av radikalt nya forskningsnära och teknikbaserade produktidéer i ett så tidigt skede att en affärsplan endast mycket vagt kan formuleras, kan enligt regeringen spela en viktig roll för att öka denna form av nyföretagande. har även en viktig roll i att stödja teknikbaserade affärsidéer. Det sker genom s.k. såddfinansiering och att i övrigt ge rådgivning och service för att projekt skall ges goda förutsättningar att utvecklas till ett skede då de kan prövas av efterföljande finansiärer enligt de normer som gäller på riskkapitalmarknaden. Inom ramen för det europeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet EUREKA kan teknikintensiva företag samarbeta med företag och forskningsinstitutioner i övriga för att utveckla nya produkter, system och metoder. är projektkoordinator i samarbetet. bör även fortsättningsvis stimulera och stödja svenska företags deltagande i EUREKA. Finansieringen av projekten vilar i första hand på företagen. De medel som särskilt avsatts inom anslaget Teknisk forskning och utveckling används till förstudier av projekt och som projektmedel till i första hand små företag. Projektmedel bör i vissa fall kunna utgå till större företag till exempel när små företag eller forskningsinstitutioner deltar i projektet eller när ett större svenskt företags medverkan i ett EUREKA-projekt bedöms ha positiv betydelse för svensk kompetensuppbyggnad inom ett visst område. 14.4.2 Industriella processer och produkter -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Inom området process- och produkt- | | utveckling bör pågående FoU-program fullföljas och föreslagna nya| | genomföras. | | Det tidigare inrättade programmet för träråvarubaserad industri| | bör förlängas . | | Regeringen avser att göra en översyn av de samlade insatserna | | för fordonsforskning och utarbeta övergripande mål för denna. | | Det tidigare inrättade fordonstekniska programmet bör förlängas| | med . Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma | | detaljerna i organisationen av programmet och att förhandla | | fram ett avtal med deltagande parter. Ansträngningar bör göras för| | att komplettera programmet med ett antal större målstyrda | | projekt bl.a. för förbättring av fordonens miljö- och | | säkerhetsegenskaper. | | Övriga pågående och planerade FoU-program inom transportteknik | | och logistik bör fullföljas. | | FoU-insatser inom medicinsk teknik bör genomföras för fortsatt | | framgångsrik förnyelse och utveckling av näringslivet inom detta| | område. Inom området process- och produktutveckling pågår samt föreslås av ett antal fleråriga forsknings- och utvecklingsprogram inom verkstadsteknik, produktframtagningsprocesser, mätteknik, processstyrning och underhåll, industriell tillväxt och förnyelse mot miljöanpassad och uthållig produktion, miljöanpassning av produkter samt miljövärderingssystem. beslutade (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399) om riktlinjer för ett treårigt forskningsprogram för träråvarubaserad industri med delad finansiering mellan stat och industri. Programmet löper ut under innevarande budgetår. En fortsättning av programmet bedöms av deltagarna och berörda myndigheter som väsentlig för kunskapsförsörjningen av den träråvarubaserade industrin. Skälen för regeringens bedömning: Den industriella teknikens utveckling mot ökad komplexitet kräver ständigt nya kunskaper för ökad effektivitet i produktionen. Insatser behövs därför för att stödja forskning och utveckling inom områden med väsentlig industriell potential. Regeringen anser att det är av vikt att pågående och nya FoU-insatser inom området processer och produktutveckling fullföljs och vidareutvecklas. Regeringen anser vidare att det tidigare inrättade programmet för träråvarubaserad industri har fyllt en viktig funktion för utvecklingen av denna industri. Programmet bör förlängas med en statlig finansiering om . En riktlinje i ut- formningen av programmet bör vara att deltagande företag skall bidra till programmet med minst motsvarande finansiering. beslutade (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399, bet. 1992/93:FÖU13, rskr. 1992/93:393) om riktlinjer för ett fordonstekniskt forskningsprogram (FFP) och ett flygtekniskt forskningsprogram (NFFP), båda treåriga med delad finansiering mellan stat och industri. Med stöd av beslut godkände regeringen ett förslag till avtal mellan staten och fordonsindustrin om ett fordonstekniskt forskningsprogram och ett förslag till avtal mellan staten och flygindustrin om ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram. Programmen löper ut innevarande budgetår.