prop · GK031D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Francen har dock försvagats på grund av spekulationer kring möjligheter att uppfylla konvergenskriterierna inför den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp. Detta har dock inte inneburit att francen kommit nära den nedre bandgränsen. Ränteutvecklingen i , 1992-1996 Anm.: Dagsobservationer, sista observationen avser . Källor: Ecowin och De svenska obligationsräntorna har i huvudsak följt samma mönster som i övriga europeiska länder. En viss osäkerhet inför regeringsombildningen bidrog tillsammans med ränteuppgången i till att de svenska obligationsräntorna steg under vårvintern. Sedan den tillfälliga uppgången avstannat har de svenska obligationsräntorna trendmässigt fallit. har också skillnaden i räntan mellan svenska och tyska 10-åriga statsobligationer sjunkit ned emot som lägst . Även om minskningen av räntedifferensens inte är lika kraftig som visar den att såväl saneringen av statsfinanserna som prisstabilitetspolitiken vinner fortsatt förtroende. De mindre räntedifferenserna mellan obligationsräntorna i de europeiska länderna avspeglar också den ökande ekonomiska konvergensen inför den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp. Även om obligationsräntornas utveckling kan betecknas som fördelaktig innebär den låga inflation att den svenska realräntan är fortsatt hög. Räntan på de av emitterade 20-åriga realränteobligationerna har varit 4,. Allt eftersom de offentliga finanserna förbättras och inflationen utvecklas i linje med inflationsmålet, kan en ytterligare minskning av räntedifferensen mellan svenska och tyska obligationsräntor förväntas . Detta kan bidra till ytterligare något lägre långa räntor i . Räntemarginalen kan förväntas fortsätta att minska , vilket bör kunna leda till små förändringar av de svenska obligationsräntorna även om en uppgång väntas ske i omvärlden. Kronans kurs, TCW-index, 1995-1996 Anm.: Dagsobservationer, sista observationen avser . Källor: Ecowin och . Den svenska kronans kurs har fortsatt att närma sig en nivå som av många anses vara långsiktig hållbar och förenlig med inflationsmål. har med bytesbalanunderskott byggt upp en utlandsskuld som uppgår till av BNP. Detta är större än i många andra länder. Genomsnittet för EU-länderna (exkl. , och ) är något . Ett överskott i bytesbalansen gör det möjligt att minska den svenska utlandsskulden. Under slutet av signalerade möjligheten till lägre styrräntor i givet att kronkursen stabiliserades. genomfördes den första sänkningen av viktigaste styrränta reporäntan. Sänkningen motiverades bland annat med att den svagare konjunkturen skapat förutsättningar för en lägre prisökningstakt och med att kronan apprecierat. Därefter har såväl reporäntan som styrräntekorridorens golv, inlåningsräntansräntan, och tak, utlåningsräntan, sänkts i jämn takt . till och med augusti har därmed reporäntan sänkts från till . Vid sänkningen av styrräntekorridoren menade att det finns goda förutsättningar för att inflationen skall utvecklas i linje med inflationsmålet , även om förutsättningarna för penningpolitiken framöver måste analyseras i ljuset av inkommande information. Enligt uttalanden från riksbankschefen kan det finns ett visst utrymme för fortsatta sänkningar av reporäntan . Räntorna på den svenska penning- och obligationsmarknaden tyder på marknadsförväntningar om att reporäntan kommer att sänkas till en nivå kring . Kurserna på har stigit med fram till och med augusti. Stockholmsbörsen har därmed utvecklats i linje med många andra börser i . har stigit med ca. Det utländska intresset för svenska aktier kvarstår. nettoköpte utländska investerare svenska aktier för . Andelen utländskt ägande på uppgick till ca. varuexport ökade med . Drivkraften i exportutvecklingen var den fortsatt gynnsamma konkurrenskraften samt en relativt stark internationell tillväxt. mattades den internationella konjunkturen och expansionen avtog. bedöms apprecieringen av kronan leda till en betydande relativprishöjning på svenska exportprodukter. Därigenom beräknas svensk exportindustri tappa marknadsandelar . En starkare internationell konjunktur innebär ändå att exporten utvecklas i nästan oförändrad takt . Sammantaget beräknas varuexporten växa 1996 och med 1997. Efter de två senaste årens kraftiga uppgång väntas varuimporten dämpas . Detta beror på ett kraftigt lageromslag som medför en svag inhemsk efterfrågan. är lageravvecklingen till stora delar genomförd vilket tillsammans med en ökad aktivitet i ekonomin driver upp importen. Importen av varor beräknas stiga med innevarande år och . Tillväxttakten inom OECD-området dämpades medan utvecklingen i övriga världen var fortsatt stark. Marknadstillväxten för svenska varor var svag också , även om den relativt snabba tillväxten i och delvis motverkade efterfrågebortfallet i . Tillväxten i förutses dock öka successivt när lagercykelns negativa bidrag faller bort, som räntenedgången bör stimulera såväl investeringar som konsumtion. Sammantaget beräknas därmed marknadstillväxten stiga från till . Under båda åren bidrar den starka expansionen utanför OECD-området i betydande omfattning till den goda utvecklingen. uppgick marknadsandelsvinsten till trots att de svenska exporföretagen höjde priserna betydligt mer än konkurrenterna. Den gynnsamma andelsutvecklingen kan förklaras av de kvardröjande effekterna av den påtagliga konkurrenskraftsförbättringen . Till följd av de långa kontrakt som ofta omgärdar exporten samt vissa kapacitetsbrister, kunde aldrig svensk exportindustri under dessa år fullt ut utnyttja den fördelaktiga konkurrenssituationen. En del av effekterna kom istället och påverkar också i någon mån andelsutvecklingen under innevarande år. antas kronan appreciera med mätt som årsgenomsnitt för att 1997 i stort sett vara oförändrad. Detta förutses leda till en kraftig prispress på exportföretagen. Mot bakgrund av industrins goda lönsamhet i utgångsläget samt den omfattande produktions-utbyggnaden , väntas företagen sträva efter att pressa priserna och därmed bibehålla marknadsandelarna. Den uppmätta relativprisökningen och början av 1996 ökar dock osäkerheten om i vilken utsträckning företagen är beredda att fortsätta att sänka marginalerna. Det finns dock svårigheter att på ett korrekt sätt mäta prisförändringar med stora valutakursförändringar på grund av att de prisuppgifter som företagen lämnar kan vara baserad på en terminssäkrad växelkurs istället för på avistakursen. Det kan därför finnas skäl att anta att den uppmätta prisutvecklingen är överskattad. Exportpriserna på bearbetade varor bedöms därför sänkas i svenska kronor . Trots kraftigt sänkta exportpriser höjs relativpriset med för att sedan falla med . Relativprisökningen beräknas resultera i svagt minskande marknadsandelar och . Sammantaget innebär ändå prognosen att svensk exportindustri antas vinna marknadsandelar med 1/. Diagram 4.1 Export, marknadstillväxt och marknadsandelar för bearbetade varor, 1987-1997 Källor: , och . I ett medelfristigt perspektiv, dvs , bedöms varuexporten öka med vilket är något lägre än världsmarknadstillväxten. Genom att marknadstillväxten antas bli högre utanför OECD-området än inom dit traditionellt exporterar merparten av sina produkter, förutses exportörerna trendmässigt förlora marknadsandelar. ökade importen betydligt långsammare än . Varuimporten steg med jämfört med och den svaga utvecklingen väntas hålla i sig året ut. Mycket stora lageromslag inom både industri och handel förklarar avmattningen. Insatsvarorna i exportindustrin är till stora delar importerade. väntas industrin dock minska sina lager istället för att köpa dessa varor från utlandet vilket bidrar till att höja nettot av utrikeshandeln. Apprecieringen av kronan leder till en kraftig relativprissänkning för importerade varor. Denna prisförändring antas emellertid inte ha någon större effekt på importen eftersom hushållens efterfrågan av varor bedöms vara svag och det tar tid innan prisförskjutningar slår igenom. Fortsatt stora maskininvesteringar tenderar dock att upprätthålla den totala importen av varor. Sammanlagt beräknas varuimporten öka . är bilden i många avseenden den omvända. Lageravvecklingen är till största delen genomförd och den privata konsumtionen väntas ta fart. Däremot stiger maskininvesteringarna långsammare än . Sammantaget bedöms varuimporten öka vilket är något högre än den importvägda efterfrågan. fram beräknas importen stiga med . I kalkylen antas en ökande andel av den inhemska efterfrågan utgöras av utländska varor. Denna förskjutning är resultatet av en fortsatt ökad internationell specialisering. Nettoexporten har efter lågkonjunkturen i betydande omfattning bidragit till BNP-tillväxten om än i avtagande grad. blir det återigen ett mycket kraftigt bidrag från nettoexporten till BNP- tillväxten. Visserligen utvecklas exporten i jämförelse med de föregående åren förhållandevis svagt, men beräknas ökningstakten för varuimporten till följd av lageromslaget bli mycket låg. minskar nettoexportens bidrag till BNP-ökningen till då importen åter ökar i takt med den underliggande ekonomiska aktiviteten. Utrikeshandelns bidrag till tillväxten avtar . Tabell 4.1 Export och import av varor MiljarderProcentuell volymutvecklingProcentuell prisutveckling Kr 1995 1995 1996 1997 1995 1996 1997 Varuexport Bearbetade varor 484,4 12,8 7,4 6,1 7,5 -4,0 0,8 Fartyg 2,2 -70,6 96,4 3,1 11,9 -11,1 0,3 Petroleumprodukter 10,8 -7,7 -2,0 5,0 7,0 -1,2 0,6 Övriga råvaror 66,0 7,3 2,9 3,8 12,8 -13,4 5,2 Summa export 563,7 10,6 7,0 5,8 8,1 -5,0 1,2 Varuimport Bearbetade varor 374,3 13,2 1,0 5,6 4,8 -3,7 0,9 Fartyg 1,1 -64,5 260,0 8,2 6,0 -26,5 0,3 Råolja 15,1 -8,5 5,0 2,8 1,0 2,9 -2,9 Petroleumprodukter 11,8 -4,1 2,4 -1,6 -0,6 -1,5 0,2 Övriga råvaror 55,5 -2,1 1,5 2,5 8,9 -5,7 0,8 Summa varuimport 457,8 9,2 1,9 5,0 5,0 -3,9 0,7 Anm.: Varuexporten är i tabellen redovisad enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: , och . Överskottet i bytebalansen mätt som andel av BNP steg till främst på grund av en stark förbättring av handelsbalansen. Handelsbalansen förstärktes till följd av både volym- och priseffekter. ökar överskottet i bytesbalansen ytterligare och beräknas uppgå till och till 1997, motsvarande av BNP. Merparten av förbättringen kan förklaras av ett växande överskott i varuhandeln. Tabell 4.2 Bytesbalansen Miljarder kronor 1994 1995 1996 1997 Varuexport 471,6 563,7 573,7 614,6 Varuimport 399,2 457,8 449,3 475,0 Korrigeringspost -5,4 -0,4 0,0 0,0 Handelsbalans 67,1 105,6 124,4 139,6 Sjöfartsnetto 9,4 9,9 10,711,7 Övriga transporter 0,7 -0,6 -0,9 -0,8 Resevaluta -15,8 -14,1 -15,7 -17,0 Övriga tjänster 4,6 -0,1 0,4 1,4 Tjänstebalans -1,0 -4,8 -5,5 -4,7 Löner -0,8 -1,2 -1,3 -1,4 Avkastning på kapital -44,6 -45,6 -50,0 -48,6 därav räntenetto -60,3 -63,8 -63,8 -63,5 direktinvesteringar 16,4 20,9 17,0 17,4 portföljaktier -0,8 -2,7 -3,2 -2,5 Övriga transfereringar -14,3 -21,1 -15,9 -19,1 Bytesbalansen 6,4 32,8 51,7 65,9 Andel av BNP 0,4 2,0 3,1 3,7 Anm.: Bytesbalansen är enligt definition. Källor: , och . Det svenska resandet utomlands ökar i betydande omfattning såväl som medan utländsk turism i bara stiger marginellt. Resevalutanettot försämras också till följd av en kraftig ökning av direktimporten av bilar som registreras som tjänsteimport. Försämringen av resevalutanettot under innevarande år begränsas dock genom att kronförstärkningen gör det billigare att handla utomlands. De övriga posterna i tjänstebalansen, sjöfartsnetto och övriga tjänster, förbättras något då det svenska kostnads- och efterfrågeläget bedöms innebära en större nettoexport i handeln av dessa tjänster. Sammantaget beräknas tjänstebalansen bli i stort sett oförändrad. beräknas också räntenettot bli oförändrat trots överskott i bytesbalansen och apprecieringen av kronan. Den räntebärande utlandsskulden sjunker endast marginellt genom att svenska aktörer ökar sitt aktieinnehav i utlandet istället för att minska på utlandsskulden. Därmed minskar inte räntebetalningarna i någon större omfattning. Avkastningen på både utländska investeringar i och svenska investeringar utomlands faller . Resultatet blir att överskottet i avkastningen på direktinvesteringar minskar då de svenska tillgångarna utomlands är större än de utländska i . förutses en svagt stigande lönsamhet utomlands varvid nettot ökar marginellt. EU-medlemskapets nettobelastning på bytesbalansen blev . Den beräknas uppgå till 1996 och till 1997. Diagram 4.2 Bytesbalansen som andel av BNP i och , 1980-1997 Källor: , Riksbank och . Den totala produktionstillväxten i näringslivet begränsas till efter att ha uppgått till . Avmattningen i industrikonjunkturen och inledningen av 1996 har gradvis dämpat ökningstakten i tidigare snabbt växande tjänstesektorer såsom uppdragsverksamhet och åkerier. Lageromslaget bromsar produktionsökningen i industrisektorn, som beräknas öka mot Tabell 5.1 Näringslivets produktion Procentuell volymförändring 1994 1995 1996 1997 Jordbruk, fiske och skogsbruk1,6 6,3 -2,2 3,1 Industri 13,8 9,4 2,5 5,3 El, gas, värme och vattenverk-2,7 3,4 3,0 2,3 Byggnadsindustri -4,5 0,7 2,4 2,6 Näringslivets tjänster 3,7 3,4 2,2 2,8 Summa näringsliv 5,1 4,9 2,0 3,4 Källor: , och . Drivande för produktionsutvecklingen i näringslivet är istället den fortsatt starka investeringsutvecklingen som bland annat ger en uppgång i byggnadsindustrin. Stora statliga stimulansåtgärder till bostadsektorn bidrar till uppgången i byggproduktionen. Produktionen inom skogsbruket faller kraftigt till följd av avmattningen inom skogsindustrin. En gradvis förstärkning i det europeiska konjunkturläget väntas ge en exportledd uppgång i näringlivet. Tudelningen mellan en expanderande exportsektor och en dämpad hemmamarknadsektor avtar dock successivt då uppgången i den privata konsumtionen är gynnsam för de konsumtionsinriktade delarna av tjänstesektorn. Sammantaget beräknas produktionen i näringslivet öka med . I ett medelfristigt perspektiv, dvs mellan 1997 och , förutses stigande disponibelinkomster och en viss nedgång i realräntorna ge en stabil uppgång i produktionen i hemmamarknadsektorn. Uppsvinget i byggsektorn kan bli betydande när bostadsproduktionen normaliseras. Nettoexportens bidrag till tillväxten avtar . Därmed blir industiproduktions ökningstakt lägre än . Industrikonjunkturen dämpades påtagligt . Trots den svaga utvecklingen steg produktionsvolymen med mätt som årsgenomsnitt. föll produktionen med jämfört med fjärde kvartalet 1995. Uppbromsningen märktes tydligast i den cykliska basindustrin. Produktionsneddragningar genomfördes och inledningen av 1996 som ett sätt att motverka en oönskad lageruppbyggnad. Fram mot sommaren fanns det tydliga tecken på att lagren nått den önskade nivån och produktionsvolymen kunde åter öka något. En gradvis förstärkning i det europeiska konjunkturläget förutses medföra en stark produktionsuppgång i basindustrin under loppet av . Verkstadsindustrin gynnades av den relativt starka investeringsvaruefterfrågan både i och utomlands. Den oväntat kraftiga avmattningen i medför en dämpad investeringsutveckling. förutses dock åter en stigande efterfrågan på investeringsvaror i i takt med konjunkturförbättringen. För verkstadsindustrin som helhet blir produktionsutvecklingen relativt god tack vare de enastående framgångarna för telekommunikationsektorn, där den trendmässiga tillväxten är fortsatt mycket hög. Både industrins produktion och orderingång steg oväntat kraftigt (), vilket indikerar att konjunkturen redan bottnat och är på väg upp. Denna bild bekräftas också av månadsbarometer , som redovisar stigande förväntningar hos industriföretagen avseende produktionen. Uppgången väntas inledningsvis bli exportledd medan den inhemska efterfrågan till följd av lageromslaget blir fortsatt dämpad. stiger dock produktionen snabbare i den inhemskt orienterade industrin när den privata konsumtionen förstärks. Ökningstakten i exportindustrin avtar däremot när de betydande relativprishöjningarna slår igenom i form av marknadsandelsförluster. Sammantaget beräknas industriproduktionen stiga och med . Industrins faktiska kapacitetsutnyttjande uppgick till vilket var lägre än utnyttjandegraden vid konjunkturtoppen . Kapitalstocken beräknas växa med . Mot bakgrund av den måttliga produktionsökningen bedöms därför kapacitetsutnyttjandet sjunka något under loppet av innevarande år för att sedan gradvis öka . väntas det relativt låga resursutnyttjandet bidra till att pristrycket blir svagt. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring 1994 1995 1996 1997 Industriproduktion 13,8 9,4 2,5 5,3 Lönekostnad 3,0 5,6 6,6 4,7 Produktivitet 8,4 3,4 1,5 3,4 Enhetsarbetskostnad, (ULC) -5,0 2,1 5,0 1,3 14 ULC -2,2 0,2 1,1 1,0 14 ULC, 0,5 1,8 -8,1 0,8 Relativ ULC, 4,5 0,3 14,3 0,5 Vinstmarginal, förändring 1,1 2,2 -2,3 -0,2 Bruttoöverskottsandel1 35,2 41,1 35,2 35,0 1 Bruttoöverskottsandel avser andelen av förädlingsvärdet till faktorpris. Uppgifterna över lönsamhetsutvecklingen avser industri exkl. petroleumprodukter och varv. Anm.: Konkurrensländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs. arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med konkurrensvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både export och hemmaproduktion på exportmarknaden. Konkurrensen gentemot länderna utanför OECD-området är inte inkluderad. Källor: , och Svensk industris konkurrensläge försvagas avsevärt . Lönekostnaderna stiger mer än i omvärlden som produktivitetstillväxten avtar. I kombination med den stora apprecieringen av kronan innebär det att industrins relativa enhetsarbetskostnad, räknat i gemensam valuta, beräknas öka med jämfört med 14 viktigaste konkurrentländer . Med tanke på den förbättring av konkurrensläget på som skedde , måste ändå svensk industris kostnadsläge fortfarande betraktas som förhållandevis fördelaktigt. Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1997 Källor: , och . De relativt höga löneökningarna sammanhänger delvis med så kallade överhängseffekter samt med industrins gynnsamma vinstläge snarare än med situationen framöver. Med ett sämre relativt kostnadsläge tilltar omvandlingstrycket. Ett större rationaliseringsbehov leder till att produktivitetstillväxten stiger igen . Produktiviten ökar också på grund av att en betydande del av tillväxten sker i högproduktiva delar av industrin såsom basindustri och telekommunikation. Eftersom löneökningarna även förutses bli något högre än i omvärlden försämras industrins relativa kostnadsläge ytterligare. Försämringen är visserligen marginell men inger ändå oro för den framtida utvecklingen av konkurrenskraften. lönsamhet, mätt som bruttoöverskottets andel av förädlingsvärdet, steg till mycket höga . Bakom förbättringen låg främst kraftigt stigande internationella priser på råvarubaserade produkter. Även det höga resursursutnyttjandet inom andra sektorer bidrog till högre vinstmarginaler. Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Källor: , och . Konjunkturavmattningen har medfört en stark priskonkurrens såväl i som utomlands. På basindustrins produkter har priserna fallit rejält. Sammantaget beräknas låga internationella prisökningar samt kronapprecieringen innebära att insatsvarukostnaden sjunker med . Höga löneökningar medför ändå att de rörliga kostnaderna stiger något. Exportpriserna har i stor utsträckning sänkts , vilket indikerar ett återhållsamt prisbeteende hos exportföretagen. Initialt stora vinstmarginaler antas ge utrymme för fortsatta prissänkningar medan hemmamarknadsföretagen höjer sina priser i begränsad omfattning. Prognosen stöds av julibarometer där det framgår att exportföretagen planerar för fortsatta prissäkningar. Produktpriserna beräknas sammanvägt sänkas . Därigenom pressas vinstmarginalerna. Konjunkturuppgången väntas innebära en högre internationell prisökningstakt. Till följd av ett globalt utbudsöverskott inom de flesta sektorer antas dock prisökningarna bli begränsade och vinstmarginalerna oförändrade. I den cykliska basindustrin väntas däremot marginalerna åter stiga. Den pågående kapacitetsutbyggnaden i svensk exportindustri bedöms leda till ett återhållsamt prisbeteende och därmed sjunkande marginaler även . För industrin som helhet beräknas därmed vinstandelen uppgå till 1997, vilket fortfarande innebär lönsamhet på god europeisk nivå och högre än genomsnittet för den senaste 15- årsperioden som ligger på . Byggvolymen vände uppåt efter att ha sjunkit . Som framgår av investeringskapitlet kan nedgången till största delen förklaras av fallande bostadsinvesteringar. Vändningen var delvis resultatet av omfattande statliga stimulansåtgärder men kraftigt ökande byggande av industrilokaler bidrog också till uppgången. Miljarder Årlig procentuell förändring Kr 1995 Löpande priser 1994 1995 1996 1997 Byggnadsinvesteringar113,2 -9,6 -3,1 4,8 2,3 Näringslivet 57,2 11,6 13,7 4,2 2,2 Myndigheter 27,8 10,8 0,1 -4,5 1,9 Bostäder 26,7 -35,3 -27,9 16,1 2,7 Reparationer och underhåll84,8 4,5 8,7 -1,0 3,0 Totalt 198,0 -4,7 1,4 2,4 2,6 Källor: , och . Byggproduktionen förväntas öka med . Under innevarande år beräknas det temporära investeringsbidraget till bostadsbyggandet leda till en viss ökning av bostadsproduktionen. Till följd av det låga färdigställandet av nya bostäder sjunker vakansgraden ytterligare i expansiva områden och bostadsbrist kan uppkomma i vissa kommuner. Prisrelationen mellan nyproducerade bostäder och bostäder på andrahandsmarknaden i de expansiva områdena är nu sådan att det åter är lönsamt att bygga. Därför förväntas en större ökning av bostadsbyggandet . Totalt ökar dock bostadsinvesteringarna i mindre omfattning när det tillfälliga ROT- bidraget på till ombyggnation faller bort. Detta motverkas till viss del genom återinförandet av skattereduktion för reparation och ombyggnad. Industribyggandet når en toppnivå för att sedan minska något. Däremot väntas ökningen i den privata konsumtionen och lägre räntor medföra en viss uppgång av bygginvesteringarna inom varuhandel och fastighetsförvaltning. Arbetsmarknadsläget har försvagats markant . Antalet sysselsatta personer har minskat med ca 24 000 personer mellan som antalet varsel och konkurser har ökat och antalet lediga platser blivit färre. Minskningen av antalet sysselsatta motsvaras inte av en lika kraftig nedgång i antalet arbetade timmar då medelarbetstiden har ökat betydligt. Den öppna arbetslösheten låg i genomsnitt på av arbetskraften . Summan av öppet arbetslösa och åtgärder, den s.k. totala arbetslösheten, uppgick till i genomsnitt av arbetskraften, vilket var högre än 1995. Den genomsnittliga sysselsättningen väntas vara i det närmaste oförändrad jämfört med . Den öppna arbetslösheten faller från år . Den totala arbetslösheten stiger från till . I jämförelse med den kraftiga produktivitetsutveckling som skedde , var ökningen relativt låg , trots att tillväxttakten ökade markant. Produktivitetstillväxten under ekonomins nedgångsfas hängde samman med omfattande rationaliseringar, särskilt inom industrin. Potentialen för ytterligare produktivitetshöjningar när produktionen åter vände uppåt var därför i viss mån mer begränsad än vid tidigare konjunkturuppgångar. mattades dessutom tillväxttakten av, särskilt inom industrin, vilket ledde till en viss överkapacitet med lägre produktivitet som följd. förväntas produktiviteten stiga något snabbare, sett som genomsnitt för näringslivet. De förhållandevis höga löneavtal som slöts betyder att rationaliseringstrycket ökar, speciellt inom de delar av näringslivet där vinstmarginalen är låg. Inom industrin hålls dock produktiviteten fortfarande tillbaka något av överkapacitet och svag efterfrågan för att öka markant då produktionen stiger. Tillväxten väntas bli starkast inom näringar med hög produktivitetsnivå, främst bas- och teleindustrin. Medelarbetstiden har stigit kraftigt . Flera faktorer har bidragit till denna utveckling. För det första har frånvaron, och då främst sjukfrånvaron, minskat.