prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Viktiga frågor är härvid bl.a. att öka integreringen inom skola och barnomsorg, att fortsätta följa och utveckla gymnasieutbildningen, att öka intresset för naturvetenskap och teknik bland eleverna samt att utveckla den vuxenutbildningssatsning som redovisats i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) och i regeringens proposition Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222). Regeringen arbetar för att allmänt höja intresset för naturvetenskap och teknik i syfte att öka antalet studerande inom dessa ämnen på både skol- och högskolenivå. En positiv utveckling av svenskt näringsliv och offentlig verksamhet förutsätter fler naturvetare och tekniker. Kunskaper i naturvetenskap och teknik behövs också för att alla samhällsmedborgare skall kunna delta aktivt i debatt och beslut. Regeringen genomför därför särskilda insatser för att bl.a. utveckla pedagogiken på området. Exempel på detta är det femåriga , som inleddes /94 och som och bedriver tillsammans, liksom de nationella resurscentra i kemi, fysik och teknik som finns vid universiteten i , respektive . Regeringens åtgärder beskrivs utförligare i avsnitt 5. Informationstekniken ger nya förutsättningar för skolarbetet, såväl vad gäller innehåll i undervisningen som arbetsformer och pedagogik. För att alla elever skall få kunskaper om IT, som minst motsvarar kraven i läroplaner och kursplaner, krävs att eleverna dels har tillgång till datorer, program och nätverk, dels får använda datorn som ett verktyg i skolarbetet. Härvid är det viktigt att de lärare som skall föra ut IT till eleverna särskilt beaktar skillnaderna mellan flickors och pojkars sätt att nalka sig tekniken. Efter beslut med anledning av propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) har regeringen givit ett vidgat uppdrag i syfte att stimulera användningen av IT, t.ex. vad gäller fortsatt utveckling av skoldatanätet och initiativ på läromedelsområdet. Barns och ungdomars lärande och sociala utveckling bör ses som en kontinuerlig process, i vilken både erfarenheter från vardagslivet i familjen och kamratkretsen och den pedagogiska verksamheten i förskola/skola spelar roll utifrån varje barns förutsättningar och behov. Mot den bakgrunden är det självklart att se förskola och skola i ett sammanhang utifrån en helhetssyn på utveckling och kunskapstillväxt. Regeringen har därför i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) redovisat sin syn på integrationen förskoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg i syfte att förbättra barns förutsättningar. Arbetet med dessa frågor kommer att intensifieras och . Regeringen har vidare tillsatt en särskild kommitté (dir. 1996:61) med uppdrag att utarbeta ett samlat måldokument för den obligatoriska skolan, förskolans s.k. sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen. En kommitté (dir. 1995:19) har i uppdrag att belysa det inre arbetet i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom och föreslå åtgärder för att stimulera den pedagogiska utvecklingen. Kommitténs arbete skall vara slutfört . En kommitté (dir. 1994:29 och 1994:128) följer utvecklingen inom gymnasieskolan. Arbetet skall vara slutfört . Vidare har en kommitté (dir. 1995:134) i uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Kommittén skall ha slutfört sitt uppdrag . En kommitté har även tillsatts för att föreslå åtgärder som kan förebygga läs- och skrivsvårigheter (dir. 1996:60). Vidare avser regeringen tillsätta en arbetsgrupp för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund. har beslutat att en särskild vuxenutbildningssatsning skall göras med start (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Detta görs i syfte att öka sysselsättning och tillväxt och skall utgöra inledningen till en successiv förnyelse av vuxenutbildningen vad gäller dess organisation, innehåll, arbetsformer och aktörer för att nå nya målgrupper som inte får del av samhällets utbildningsinsatser. Kommunerna skall få bidrag för denna satsning enligt en ny modell. De åtgärder mot arbetslösheten som har funnits under i form av särskilda vuxenutbildningsinsatser skall upphöra. blir därmed en övergångsperiod med bidrag enligt nuvarande modell, medan den femåriga särskilda vuxenutbildningssatsningen planeras. Regeringen har inrättat en delegation för den särskilda vuxenutbildningssatsningen med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda utbildningssatsningen, utarbeta förslag till fördelning av medlen till kommunerna och följa verksamheten. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda ett nationellt kunskapslyft för vuxna (dir. 1995:65), (U 1995:09). Kommittén har lämnat sitt första delbetänkande, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27), som remissbehandlas. Den beslutade femåriga särskilda vuxenutbildningssatsningen förändrar förutsättningarna och påverkar tiden för kommitténs arbete. Regeringen utfärdar tilläggsdirektiv till kommittén som innebär att kommittén skall följa satsningen och den verksamhet som kommer till stånd. Kommittén skall med det som utgångspunkt avrapportera till regeringen och, för att möjliggöra en successiv reformering, då också ha möjlighet att lämna delförslag till förändringar och justeringar. Kommittén kommer också att ha ett samordningsansvar beträffande utvärderingen av satsningen. Kommittén skall ha slutfört sitt arbete . Avsikten är att kommitténs förslag skall ligga till grund för en reformering av vuxenutbildningen som efter femårsperioden avlöser den särskilda vuxenut- bildningssatsningen. En särskild utredare (1995:07) har tillkallats av regeringen för att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen och högskolan (dir. 1995:69). Utredaren skall redovisa sina förslag i denna del till regeringen . Utredaren har också berett och till regeringen lämnat förslag om stöd till projekt som syftar till att utveckla användningen av distansmetoder i utbildningen. Regeringen har fattat beslut om ca i bidrag till sådana projekt från anslag inom område. Dessutom har regeringen beviljat medel för ett gemensamt konferenssystem för ett tjugotal av projekten inom folkbildningsområdet. Distansutbildningen redovisas även under avsnitt 5. deltar nu aktivt i EU:s verksamhet inom skolområdet. omfattar yrkesutbildning på alla nivåer. I Sokrates-programmet ingår skolprogrammet Comenius, distans- och vuxenutbildning samt olika åtgärder för informations- och erfarenhetsutbyte, t.ex. studiebesöksprogrammet . Språkprogrammet Lingua ingår i både Sokrates- och . Totalt fick svenska projekt 1995/96 till Leonardoprogrammet från EU. För Comenius och Lingua tillsammans fick . Också CEDEFOP (Europeiska centret för utveckling av yrkes- utbildning) har ett studiebesöksprogram där deltar. Sammanfattning av större utgiftsförändringar Den största utgiftsökningen inom området är kostnaderna för den särskilda vuxenutbildningssatsning som genomförs fr.o.m. . Medlen härför har beräknats under ett nytt anslag, benämnt Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Satsningen skall vara femårig och regeringens avsikt är att man i praktiskt utvecklingsarbete och i konkret tillämpning skall pröva former och få erfarenheter som kan ligga till grund för en successiv reformering av vuxenutbildningen. För att höja kvaliteten i gymnasieutbildningen behövs åtgärder på flera plan och medverkan av flera aktörer som agerar samlat. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) redovisat behovet av informationsinsatser. Anslaget Genomförande av skolreformer föreslås få ökade medel som en engångsanvisning för bl.a. sådana insatser. I många invandrartäta områden med få elever med svenska som modersmål skapas en språkmiljö i och utanför skolan, som ger få naturliga tillfällen att använda det svenska språket. Det skapar särskilda svårigheter när det gäller att utveckla goda kunskaper i svenska språket. Skolan ensam kan inte lösa detta, men det är viktigt att skolan gör allt vad den kan för att stödja invandrarelevernas språkutveckling. Regeringen föreslår därför under anslaget Skolutveckling att anvisas för att ge extra stöd i svenska språket för elever i invandrartäta områden. har på uppdrag av regeringen utrett frågan om ett utveck- lingscentrum för svenskundervisning för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk. Utredningen är nu föremål för remissbehandling. Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslag. För att finansiera kostnaderna för Delegationen för genomförande av vissa EU- program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. om har vissa omdisponeringar gjorts inom verksamhetsområdet. Således har en mindre minskning gjorts av anslagen till , i skolan, Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp, Särskilda insatser på skolområdet och Statens skolor för vuxna. Regeringen bedömer att en sådan nedjustering kan ske, bl.a. med hänsyn till det anslagssparande som finns hos myndigheterna. Av statsfinansiella skäl föreslås en besparing om inom verksamhetsområdet. Denna föreslås fördelad med av anslaget Skolutveckling och av anslaget Forskning inom skolväsendet. Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen skall kunna kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Dessutom föreslås under anslaget att verket ur sitt ramanslag får bevilja stöd till forskning inom skolväsendet. Utgiftsutvecklingen för verksamhetsområdet () - Utgift 1994/95 2 898,9 - Anvisat 1995/96 5 005,4 - Utgiftsprognos 1995/96 4 202,1 - därav 1996 3 012,2 - Förslag 1997 4 275,5 - Beräknat 1998 4 562,7 - Beräknat 1999 5 171,6 De av riksdag och regering fastställda målen för skolan finns i skollag, läroplaner, programmål och kursplaner. Målen för barnomsorgen återfinns i socialtjänstlagen och i allmänna råd från . Dessa dokument utgör de viktigaste delarna av den statliga målstyrningen av en stor verksamhet som till allra största delen drivs av kommunerna. svarar för uppföljning, utvärdering, tillsyn, utveckling och forskning inom skolområdet. och länsstyrelserna har motsvarande funktion inom barnomsorgsområdet med undantag för forskning. I regeringens skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1995/96:194) redovisas hur såväl barnomsorgen som skolan utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för verksamheten. Barnomsorgen skall göra det möjligt för småbarnsföräldrar att kombinera arbete eller studier med föräldraskap. Barnomsorgen skall också stå för pedagogisk stimulans för de inskrivna barnen. Barnomsorgen är till för barnen enligt socialtjänstlagen och har således både en arbetsmarknadspolitisk och en pedagogisk/utbildningspolitisk betydelse. Barnomsorg utanför hemmet bedrivs i form av kommunala och enskilda daghem och fritidshem, familjedaghem, deltidsgrupp, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet för skolbarn. Den kraftigaste utbyggnaden har skett i daghem och fritidshem medan antalet barn i familjedaghem och deltidsgrupper har minskat . har det också skett en snabb utveckling mot en integration av skolbarnsomsorgen med skolan. Barnomsorgen har byggts ut . Från att främst ha varit ett stöd för ett fåtal förvärvsarbetande ensamma mammor har barnomsorgen utvecklats till en verksamhet som skall vara tillgänglig för alla barn. Genom riksdagsbeslutet är kommunerna skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna till och med . har i en uppföljning av barnomsorgslagstiftningen redovisat att 254 av landets 288 kommuner kan bereda plats i daghem eller familjedaghem till förskolebarn efter högst tre-fyra månaders väntetid, medan 274 kommuner uppger att de kan ordna plats i fritidshem eller familjedaghem till skolbarn. Detta innebär att av kommunerna uppfyller sin skyldighet att erbjuda barnomsorg utan oskäliga väntetider, medan uppfyller sin skyldighet när det gäller skolbarn. uppföljning visar att kommunerna har skärpt reglerna som rör rätten till plats för barn till arbetslösa. Om föräldern är arbetslös är det svårt för barnen att få tillgång till en barnomsorgsplats. I drygt hälften av kommunerna får varken förskolebarn eller skolbarn plats om en förälder är arbetslös. När det gäller hur besparingar har påverkat omsorgens kvalitet gör i rapporten i förändringstider den bedömningen att den generella kvaliteten för förskolebarn är god på de flesta håll i landet. Det finns dock ett växande antal kommuner med brister i flera viktiga kvalitetskriterier. Speciellt i delar av storstäder och förortskommmuner har besparingar och förändringar varit så omfattande och snabba att det inte gått att upprätthålla en verksamhet som överensstämmer med de mål som finns för barnomsorgen. Rapporten beskriver förhållandena år 1992-93. De olika uppföljningar som gjorts av hur barnomsorgen har påverkats av en minskad resurstilldelning visar att kommunerna i huvudsak har mött besparingarna genom att öka antalet barn i barngruppen. Regeringen har för avsikt att i den tidigare aviserade utvecklingsplanen även behandla frågor om barnomsorgen och dess utveckling. Kostnaderna för barnomsorgen totalt i kommunerna ökade med . ökade antalet platser , vilket innebär att driftkostnaderna för barnomsorgen realt sett minskade. När det gäller barnomsorgstaxorna har avgifterna, enligt en undersökning av ökat för samtliga hushållstyper . Omräknat på årsbasis har avgifterna ökat mellan och för typfamiljer. har typfamiljernas bruttoinkomster ökat med mellan och , alltså i stort sett hälften. I Bilden av skolan 1996 (rapport nr 100) redovisar skolans resultat. Där konstateras att vuxna svenskar har - internationellt sett - mycket goda läsfärdigheter och att även barn och ungdomar läser och skriver bra. Trots goda resultat i olika undersökningar finns det dock både vuxna och barn som har allvarliga kunskapsbrister. Internationella undersökningar visar att svenska elevers kunskaper i matematik har förbättrats något jämfört med medan elevers kunskaper i naturorienterande ämnen ofta är bristfälliga i den meningen att de har svårt att tillämpa olika grundläggande naturvetenskapliga begrepp. I moderna språk finns stora skillnader mellan olika elever. De som kan mycket vill lära mer, medan andra inte är lika intresserade. I allmänhet är svenska elever bra på att kommunicera, framför allt på engelska. Ett ökat intresse för skolans resultat gör det även viktigt att synliggöra skolans arbetssätt. Skolans uppgift förändras alltmer från att förmedla till att lära eleverna söka, sovra, tolka, värdera och använda information. har förutsättningarna för skolans arbete ändrats bl.a. till följd av samhällsförändringar såsom decentraliserat ansvar, generellt sett minskad auktoritet för vuxna och att fler elever har en utländsk bakgrund. Arbets- formerna i skolan är dock i stor utsträckning sig lika. Den vanliga formen, särskilt för de äldre eleverna i , är att lärare talar och frågar, eleverna lyssnar och svarar. I flera undersökningar har elever framhållit att eget, självständigt arbete är ett bättre sätt att lära. Enligt sker dock betydande förändringar, framför allt i tidiga år, där katederundervisningen har minskat till förmån för ett mer individuellt och problemlösande arbetssätt. I olika attitydundersökningar har lärare, elever och föräldrar önskat att undervisningen skulle förändras till mer av självständigt arbete och ökad användning av informationsteknik. Antalet datorer i skolan har också ökat kraftigt - i en fördubbling - och alltfler lärare använder nu datorer i undervisningen. Skolan har liksom andra samhällssektorer fått minskade anslag . Skolan har dock haft samma andel () av kommunernas totala kostnad. understryker att det är svårt att mäta om besparingarna har påverkat skolan negativt. Trots minskade resurser tycks resultaten på riksnivå inte ha försämrats. En mindre undersökning, genomförd av vid ett antal högstadieskolor, visar att elevernas resultat samvarierar med föräldrarnas utbildningsbakgrund, men inte med storleken på resursinsatserna. Det finns dock indikatorer som tyder på att elever får mindre hjälp i skolan än tidigare, vilket framför allt drabbar de barn som har behov av extra stöd. Detta tycks i allmänhet inte gå ut över elever med tydliga handikapp men det finns anledning befara att elever med mindre synliga behov av stöd inte får den hjälp de skulle behöva. Detta blir mer allvarligt mot bakgrund av att kommunernas egen styrning enligt rapporten ännu inte fungerar till- fredsställande. Av Bilden av skolan framgår vidare att antalet elever i komvux har ökat . En betydande del av gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning i komvux har dock finansierats av staten i form av arbetslöshetsåtgärder. Den utveckling mot ökad samverkan mellan gymnasial vuxenutbildning och gymnasieskolan som 1993 rapporterade om har fortsatt. Trots detta finns ännu inga tydliga resultat som visar att samarbetet har inneburit ett bredare utbud av kurser, större tillgänglighet eller ökad valfrihet för de studerande. I kommuner där komvux och gymnasieskolor integreras påtalar vuxenstuderande vissa problem, nämligen att ungdomar får mer av studie- och yrkesvägledarnas och lärarnas tid och att generellt större hänsyn tas till ungdomarna än till vuxenstuderande. Som angetts har regeringen i skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1995/96:194) redovisat hur såväl barnomsorgen som skolan utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för verksamheten. Regeringen har vidare anmält sin avsikt att redovisa en utvecklingsplan för området. Avsikten är att i planen återkomma till frågor om resultatbedömning av verksamhetsområdet, varvid en av utgångspunkterna kommer att vara av skolan 1996. Resultaten vad gäller vuxenutbildning understryker ytterligare behovet av en förnyelse av vuxenutbildningen och att det inom den särskilda vuxenutbildningssatsningen utvecklas nya former för att tillgodose vuxnas krav på utbildningen. Resultatbedömning av de statliga skolmyndigheternas verksamhet redovisas under respektive anslag. Sammanfattningsvis visar årsredovisningarna att den verksamhet de olika myndigheterna ansvarar för i huvudsak genomförts i enlighet med regeringens prioriteringar. () har lämnat invändning i revisionsberättelsen över Sameskolstyrelsens årsredovisning. För övriga myndigheter bedömer RRV att årsredovisningarna i allt väsentligt är rättvisande. I betänkandet Staten och skolan - styrning och stöd (Ds 1995:60) behandlas frågan om myndighetsuppgifterna för och i skolan (). Betänkandet har remissbehandlats. Som tidigare nämnts har regeringen tillsatt en utredning om funktionshindrade elever i skolan. Såväl som specialskolornas verksamhet omfattas av utredningen. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen bedömer därför att de övergripande målen för myndigheterna inom skolområdet bör kvarstå under . För samtliga myndigheter inom skolområdet gäller att verksamhetsmål och resultatmått behöver utvecklas ytterligare. Inom pågår ett sådant arbete i samarbete med myndigheterna. I samband med införandet av den nya budgetprocessen har strukturen för anslagen inom verksamhetsområdet ändrats. Anslagsindelningen är uppbyggd så att anslagen som tillhör myndighetsområde kommer i en följd och därefter kommer anslagen för SIH:s område. Sedan kommer anslagen för de olika verksamheterna. Samtliga anslag föreslås i fortsättningen vara ramanslag. Under respektive anslag redovisas de strukturförändringar som gjorts i förhållande till /96. Anslagsförändringarna framgår av följande tabell. -------------------------------------------------------------------- Anslag 1997 Anslag 1995/96 -------------------------------------------------------------------- A 2. Skolutveckling A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet A 6. Fortbildning m.m. -------------------------------------------------------------------- A 3. Forskning inom skol- A 5. Forskning inom skol- väsendet väsendet -------------------------------------------------------------------- A 4. Genomförande av skol- A 7. Genomförande av skol- reformer reformer -------------------------------------------------------------------- A 5. i skolan handikappfrågor i skolan -------------------------------------------------------------------- A 6. Skolutveckling och pro- A 3. Skolutveckling och pro- duktion av läromedel för elever duktion av läromedel för elever med handikapp med handikapp -------------------------------------------------------------------- A 7. Specialskolor och A 11. Specialskolor m.m. resurs- center -------------------------------------------------------------------- A 8. Särskilda insatser på A 8. Särskilda insatser på skolområdet skolområdet -------------------------------------------------------------------- A 9. Sameskolor A 10. -------------------------------------------------------------------- A 10. Bidrag till viss A 9. Bidrag för viss verksamhet verksamhet inom det kommunala skolväsen- motsvarande grundskola och det, utom vissa medel till gymnasieskola vuxen- utbildning A 15. Bidrag till driften av fristående skolor, medlen till in- ternationella skolor och riks- internatskolor -------------------------------------------------------------------- A 11. Bidrag till svensk A 14. Bidrag till svensk under- under- visning i utlandet visning i utlandet -------------------------------------------------------------------- A 12. Statens skolor för vuxna A 12. Statens skola för vuxna i A 13. Statens skola för vuxna i -------------------------------------------------------------------- A 13. Bidrag till viss A 9. Bidrag till viss verksam- verksamhet het inom vuxenutbildning inom det kommunala skolväsen- det, vissa medel till vuxenutbild- ning A 15. Bidrag till driften av fri- stående skolor, medlen till komp- letterande skolor -------------------------------------------------------------------- A 14. Särskilda utbildnings- A 9. Bidrag till viss insatser för vuxna verksamhet inom det kommunala skolväsen- det, anslagsposterna 4 och 5 enligt regleringsbrev med ändring -------------------------------------------------------------------- A 15. Delegationen för genom- A 16. Delegationen för genom- förande av vissa EU-program förande av vissa EU-program inom inom utbildning och kompetens- utbildning och kompetens- utveckling m.m. utveckling m.m. Medlen anvisade på tilläggsbudget -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 235 158 1) Anslagssparande 36 900 1995/96 Anslag 364 409 Utgiftsprognos 361 000 därav 1996 256 373 1997 Förslag 242 340 1998 Beräknat 241 110 1999 Beräknat 248 388 1) Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för är att som statlig sektorsföreträdare på skolområdet genom uppföljning, utvärdering, tillsyn, utvecklingsinsatser samt nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer för skolan förverkligas som och regeringen har fastställt. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskott på . Överskottet beror huvudsakligen på att under sina första år hade ett flertal vakanta tjänster. En jämförelse mellan anslag och utfall enbart för /95 visar ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett överskott på . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga | | fast.