prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1969:205) om pensionstillskott dels att 2, 2 a och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att nuvarande 2 b § skall betecknas 2 c §, dels att den nya 2 c § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 2 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 ------------------------------------------------------- Om inte annat följer av Om inte annat följer av bestämmelserna i andra och bestämmelserna i andra och tredje styckena eller i 2 b §tredje styckena eller i 2 är pensionstillskottet till c § är pensionstillskottet ålderspension, omställnings- till ålderspension fem- pension, särskild efter- tiofem och en halv procent levandepension eller av basbeloppet enligt 1 änkepension femtiofem och en kap. 6 § lagen (1962:381) halv procent av basbeloppet om allmän försäkring minskat enligt 1 kap. 6 § lagen enligt tredje stycket sam- (1962:381) om allmän för- ma lagrum. säkring minskat enligt tredje stycket samma lagrum. För den som har börjat att ta ut sin ålderspension tidigare eller senare än den månad under vilken han fyller är pensionstillskottet det belopp som framkommer om det i första stycket angivna procenttalet minskas eller ökas i motsvarande mån som pensionen skall minskas eller ökas enligt 6 kap. lagen om allmän försäkring. ------------------------------------------------------- Pensionstillskottet till Pensionstillskottet till änkepension, som enligt 8 partiell ålderspension är kap. 4 § andra eller tredje motsvarande andel av det stycket lagen om allmän pensionstillskott som försäkring i detta lagrums angetts i första eller lydelse vid utgången av år andra stycket. 1989 betalas ut med minskat belopp, är det belopp som framkommer om det i första stycket angivna procent- talet minskas i motsvarande mån. Pensionstillskottet till partiell ålderspension är motsvarande andel av det pensionstillskott som angetts i första eller andra stycket. För den som har partiell särskild efterlevandepension eller har änkepension, som med tillämpning av punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän 1 Senaste lydelse 1992:1739. försäkring betalas ut med viss andel av en oreducerad sådan pension, är pensionstillskottet motsva- rande andel av det pensionstillskott som angetts i första stycket. 2 a §2 ------------------------------------------------------- Om inte annat följer av Om inte annat följer av bestämmelserna i andra bestämmelserna i andra stycket eller i 2 b § är stycket eller i 2 c § är pensionstillskottet till pensionstillskottet till förtidspension etthundraelva förtidspension och en halv procent av etthundraelva och en halv basbeloppet enligt 1 kap. 6 §procent av basbeloppet lagen (1962:381) om allmän enligt 1 kap. 6 § lagen försäkring minskat enligt (1962:381) om allmän tredje stycket samma försäkring minskat enligt lagrum. För den som har partiell förtidspension är pensionstillskottet motsvarande andel av det pensionstillskott som anges i första stycket. För den som får förtidspension för tid efter det att ålderspension upphört att betalas ut enligt 6 kap. 3 § lagen om allmän försäkring skall pensionstillskottet minskas i motsvarande mån som förtidspensionen minskas enligt 7 kap. 4 § andra stycket lagen om allmän försäkring. 2 b §3 ------------------------------------------------------- Om inte annat följer av bestämmelserna i andra stycket eller i 2 c § är pensionstillskottet till omställningspension, särskild efterlevande- pension eller änkepension sextioen och en halv procent av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring minskat enligt tredje stycket samma lagrum. Pensionstillskottet till änkepension, som enligt 8 kap. 4 § andra eller tredje stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av betalas ut med minskat belopp, är det belopp som framkommer om det i första stycket angivna procenttalet minskas i motsvarande mån. För den som har partiell särskild 2 Senaste lydelse 1995:511. efterlevandepension eller 3 Senaste lydelse har änkepension, som med 1992:1278. tillämpning av punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring betalas ut med viss andel av en oreducerad sådan pension, är pensionstillskottet mot- svarande andel av det pensionstillskott som an- getts i första stycket. (2 b §) 2 c § ------------------------------------------------------- Pensionstillskottet till Pensionstillskottet till ålderspension, omställ- ålderspension, omställ- ningspension, särskild ningspension, särskild efterlevandepension, efterlevandepension, änkepension eller änkepension eller förtidspension som enligt förtidspension som enligt bestämmelserna i 5 kap. bestämmelserna i 5 kap. lagen (1962:381) om allmän lagen (1962:381) om allmän försäkring utges med viss försäkring utges med viss andel av oavkortad sådan andel av oavkortad sådan pension utgör motsvarande pension utgör motsvarande andel av det andel av det pensionstillskott som anges pensionstillskott som i 2 eller 2 a §. anges i 2, 2 a eller 2 b §. 5 §4 ------------------------------------------------------- Pensionstillskott till Pensionstillskott till änkepension enligt 16 § lagenänkepension skall utgå efter (nr 382) samma grunder som angående införande av lagen änkepensionen. Minskning av om allmän försäkring skall utgåpensionstillskottet med efter samma grunder som hänsyn till den änkepensionen. Minskning av pensionsberättigades in- pensionstillskottet med komst skall göras först hänsyn till den sedan bostadstillägg helt pensionsberättigades inkomst bortfallit men innan skall göras först sedan bo- minskning sker av änkepen- stadstillägg helt bortfallit sionen. men innan minskning sker av änkepensionen. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 5 § skall dock tillämpas först för tid . Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om pensionstillskott för tid före ikraftträdandet. 4 Senaste lydelse 1994:312. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer dels att 4, 5 och 7 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § ------------------------------------------------------- Bostadstillägg lämnas med Bostadstillägg lämnas av av bostadskostnaden bostadskostnaden av den del som överstiger av den del som överstiger men inte men inte . För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger . I fråga om makar tillämpas dock första stycket. 5 §1 Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att erhålla . Som årsinkomst räknas inte 1. allmänt barnbidrag, 2. folkpension, 3. tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. 1 § sista stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av , 4. livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring i vad den enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att utge, 5. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen, 7. utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, 8. socialbidrag, 9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492), ------------------------------------------------------- 11. inkomst av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskatte- lagen (1928:370), 12. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade. Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en kostnadsersättning. 1 Senaste lydelse 1995:1486. Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 § 1 mom. kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av tjänst i den mån sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i 46 § samma lag. För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäkningen bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott. Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av ------------------------------------------------------- Avkastning av förmögenhet Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem skall anses utgöra av förmögenhetsvärdetprocent av förmögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning avför år räknat. Vid beräkning förmögenhets avkastning skallav förmögenhets avkastning dock denna höjas med tio skall dock denna höjas med procent av det belopp, av det belopp, varmed förmögenheten över- varmed förmögenheten över- stiger för den som är gift stiger för den som är gift , och för , och för annan sjuttiofemtusen annan . Vid beräkning av kronor. Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet sådan privat- eller privatbostad som bostadsfastighet eller avses i 5 § kommunalskatte- privatbostad som avses i 5 § lagen inte beaktas. kommunalskattelagen och som utgör pensionärens permanentbostad inte beaktas. I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. 5 b § ------------------------------------------------------- Vid beräkning av årsinkomst enligt 5 § första stycket för den som är berättigad till folkpension i form av änkepension skall bortses från livränta enligt 6 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av sagda lag till den del livräntan överstiger det belopp denna skulle ha uppgått till om inte änke- pensionen minskats med hän- syn till årsinkomst. Detsamma skall gälla för tjänstepension eller mot- svarande ersättning som följer av kollektivavtal och som är samordnad med folkpension i form av änke- pension. 7 §2 Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt bo- stadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den pensionsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster, nämligen 1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock inte handikappersättning, 2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet dock minskat av basbeloppet när fråga är om förtidspension, 3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pen- sionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, 4. bostadstillägg enligt denna lag, 5. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av årsinkomst enligt 5 §. En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppet för den som är ogift och lägst 1,01 gånger basbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet minskat för den som är ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet minskat för den som är gift. ------------------------------------------------------- Som skälig bostadskostnad enligt första stycket skall anses en bostadskostnad som uppgår till högst . Denna lag träder i kraft . Den nya lydelsen av 5 § och den nya 5 b § skall dock inte tillämpas i fråga om bostadstillägg som avser tid före . 2 Senaste lydelse 1995:512. 3 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 3.1 Inriktning för utgiftsområdet Den viktigaste förutsättningen för en god välfärdspolitik är statsfinanser i balans. Solidariskt finansierad välfärdspolitik förutsätter gemensamt ansvar och att alla görs delaktiga genom generella lösningar som ger rättigheter utifrån behov och inte betalningsförmåga. Ett bra välfärdssystem som omfattar alla är det bäst fungerande fördelningspolitiska instrumentet. Framförallt gynnas de som behöver stödet mest. För att tillgängliga resurser skall kunna användas på bästa sätt krävs samverkan och engagemang över myndighets- och organisationsgränser. Vidare reformeras ålderspensionssystemet med syfte att skapa en god följsamhet i förhållande till framtida samhällsekonomiska och demografiska påfrestningar. Övergången till pension grundad på livsinkomsten innebär ett starkare samband mellan de pensionsavgifter som betalas in och den kommande ålderspensionen. Genom att årlig information om intjänad pensionsrätt skall lämnas kommer den enskilde att få en bättre överblick över den förväntade ekonomiska situationen efter pensioneringen. Regeringen har till lagt förslag om en lag om statsbudget (prop. 1995/96:220). I propositionen föreslås en förändrad anslagsstruktur för statsbudgeten. Anslagstypen förslagsanslag avvecklas. Förslagen innebär att de tidigare förslagsanslagen inom utgiftsområdet gjorts till ramanslag och några anslag sammanslagits. Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspen- sion, särskilt pensionstillägg, efterlevandepension till vuxna och bostads- tillägg till pensionärer. Ålderspension och särskilt pensionstillägg utgör fr.o.m. ett anslag. Statsbudgetens utgifter inom området uppgår till ca . ATP i form av ålderspension och efterlevandepension till vuxna finansieras vid sidan av statsbudgeten. Kostnaden 1996 är ca . Andelen pensionärer med ATP ökar. Den intjänade rätten till ATP blir allt högre. Detta medför att utgifterna för pensionstillskott inom utgiftsom- rådet minskar som ATP-utgifterna stiger. Det största anslaget inom utgiftsområdet är ålderspensioner som står för av kostnaderna. Antalet nytillkommande ålderspensionärer minskar svagt . in kommer den demografiska utvecklingen dock att leda till ett ökande antal ålderspensionärer och därmed ökande utgifter. Efterlevandepensioner till vuxna omfattar omställningspension, särskild efterlevandepension samt änkepension. Änkepensionerna avskaffades och ersattes med omställningspension i och med efterlevandereformen men till följd av omfattande övergångsbestämmelser är änkepensionerna utgifts- och antalsmässigt dominerande. framöver kommer den dominerande delen av anslaget efterlevandepensioner till vuxna att avse änkepensionerna. av pensionärerna uppbär bostadstillägg (BTP). Flertalet () är ålderspensionärer. Andelen förtidspensionärer har ökat något . Det totala antalet pensionärer med BTP har minskat . har medelbeloppet för BTP ökat vilket gör att utgiftsnivån är stabil. Den sammantagna utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet är relativt stabil. För innevarande budgetår beräknas anslagen inom utgiftsområdet underskridas med , vilket motsvarar . I denna proposition föreslås besparingsåtgärder inom utgiftsområdet. De genomförs i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i sane- ringsprogrammet och för att finansiera överskridanden av anslag under innevarande budgetår. Sammanfattning av de politiskt och ekonomiskt viktiga frågorna på området ------------------------------------------------------- |Besparingsförslag | | | | | |Efterlevandepension till vuxna | | | |- Tiden under vilken omställningspension kan utges | | förkortas från 12 månader avseende | | dödsfall som inträffar efter | |- Folkpension i form av änkepension, | | omställningspension och särskild efterlevandepension| | sänks och pensionstillskott| | till dessa förmåner höjs med lika mycket fr.o.m. den| | | |- Folkpension i form av änkepension inkomstprövas | | fr.o.m. | | | | | |Bostadstillägg till pensionärer | | | |- Ersättningsgraden för bostadstillägg sänks från | | till av bostadskostnaden | |- Fritidsfastighet beaktas vid inkomstprövningen | | | | | |Övrigt | | | |Den högsta skäliga bostadskostnad som används vid | |beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer| |blir enhetlig för hela landet och höjs till 5 200 | |kronor | | Ikraftträdandet av det reformerade | |ålderspensionssystemets intjänanderegler flyttas fram| |till och de första utbetalningarna| |enligt reformerade regler flyttas fram till den 1 | |. Tidpunkt för eventuell förändring i lagen| |(1982:80) om anställningsskydd vad avser lagstadgad | |rätt för arbetstagare att kvarstå i arbete till | |ålder senareläggs | ------------------------------------------------------- Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 11 framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Ekonomisk trygghet vid ålderdom A1. Ålderspensioner 53 073 80 143 79 740 53 09453 14853 419 53 814 A2. Efterlevandepensioner till vuxna1 6372 4292 4801 666857616 623 A3. Bostadstillägg till pensionärer8 90814 80014 7419 8469 97010 27010 570 Totalt för utgiftsområde 61897 37296 96164 60663 97564 30565 007 Ramen har för nedjusterats med i förhållande till Ekonomisk vårproposition (prop. 1995/96:150). Detta förklaras huvudsakligen av att förslaget till inkomstprövning av änkepensioner ger en större besparing än vad som tidigare antagits. Till en del bidrar också att basbeloppet för blir lägre än vad som antogs i vårpropositionen. har beräknade ramar nedjusterats med respektive med anledning av ovanstående. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 53 072 708 1),2) Utgiftsprognos79 739 1995/96Anslag 80 143 200 500 därav 199653 094 000 1997 Förslag 53 148 000 1998 Beräknat53 419 000 1999 Beräknat53 814 000 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslaget bestod före bå 1997 av två anslag: ålderspensioner (B7) samt särskilt pensionstillägg (B9). Beloppen för budgetåren 1994/95 och 1995/96 är en samman- slagning av beloppen för respektive anslag. Anslaget ålderspensioner omfattar ålderspension i form av folkpension och pensionstillskott, barntillägg till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg till ålderspensionär som vårdat sjukt eller handikappat barn. Utöver ålderspension från detta anslag utbetalas även ålderspension från ATP. Anslaget är indelat i två anslagsposter - ålderspensioner och särskilt pensionstillägg. ålderspensioner står för i stort sett hela an- Den allmänna pensionsåldern är . Uttag av ålderspension får inledas , dock tidigast . Ålderspension kan tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pension. Ålderspension från folkpensioneringen är för en ogift pensionär av basbe- loppet sedan detta minskats och för en gift pensionär av basbeloppet sedan detta minskats . Folkpensionens storlek är beroende av hur man varit bosatt i eller hur med ATP- poäng som man har tjänat in. Ålderspensionär med låg eller ingen ATP får pensionstillskott med högst av basbeloppet sedan detta minskats . Pensionstillskottet reduceras med ATP-pensionen. Hustrutillägg kan utges till kvinna vars make är ålders- eller förtidspensionär. Om särskilda skäl finns kan hustrutillägg utges till yngre kvinna. Hustrutillägget kommer att avvecklas successivt. Kvinnor som är födda och som inte redan har hustrutillägg kan inte längre beviljas ett sådant. Kostnaderna för ålderspension styrs främst av demografiska faktorer, utvecklingen av ATP-nivån samt basbeloppsutvecklingen. Utgifterna för ålderspension från folkpensioneringen (inkl. pensionstillskott och barntillägg) uppgick /95 till . Utgifterna för hustrutillägg uppgick till . Totalt blev anslagsbelastningen . Anslaget var uppfört med . Underskridandet motsvarar av anslaget. För innevarande budgetår förväntas ett underskridande på vilket motsvarar av anslaget. Antalet ålderspensionärer ökar långsamt. Det totala antalet ålderspensionärer uppgår till 1 587 000 personer. Antalet pensionstillskott minskar normalt med 25 000 - 30 000 p.g.a. ATP-systemets mognad, dvs. att fler pensionärer tjänat in en allt större rätt till ATP. De flesta åren har dock minskningen inte varit så stor beroende på att nivån för maximalt pensionstillskott har höjts . Dessutom innebar att vissa grupper som inte hade pensionstillskott nu fick rätt till det. ändrades reglerna för folkpension för gifta. Gifta pensionärer, vars make inte har pension, hade tidigare folkpension som ogift pensionär. Förändringen innebär att folkpensionens storlek är oberoende av om make uppbär pension eller ej. Medelbeloppet för folkpension i form av ålderspension sjunker, främst beroende på att andelen med pensionstillskott minskar. De ändrade reglerna för folkpension för gifta leder till att medelbeloppet sjunker mer . Hustrutilläggen har minskat kraftigt med anledning av den avveckling av hustrutilläggen som påbörjades . Särskilt pensionstillägg utges till ålderspensionär som under vårdat sjukt eller handikappat barn och därvid avstått från förvärvsarbete och således inte intjänat någon pensionspoäng . För sex tillgodoräknade vårdår är årsnivån för det särskilda pensionstillägget av basbeloppet. För varje vårdår därutöver ökas beloppet . Maximalt belopp är av basbeloppet (för 15 vårdår eller mer). För /95 var anslaget uppfört med medan utfallet blev . Underskridandet uppgick därmed till eller av anslaget. Anslaget för /96 är uppfört med . Kostnaderna beräknas emellertid bli , vilket innebär ett anslagsöverskridande med . Detta motsvarar av anslaget. Överskridandet beror på att antalet förmånstagare blivit något fler än väntat. var antalet förmånstagare 980. hade antalet stigit till 1 039. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 53 148 000 tkr | ------------------------------------------------------- Antalet ålderspensionärer väntas öka långsamt . Medel- beloppet för folkpension väntas dock minska p.g.a det minskade antalet pen- sionärer med pensionstillskott. beräknas antalet ålderspensionärer till ca 1 588 000 och antalet kvinnor med hustrutillägg till ca 4 400. Kostnaden för barntillägg beräknas till ca . Antalet personer med särskilt pensionstillägg beräknas stabiliseras kring en nivå på ca 1 080 förmånstagare. Detta är en något högre nivå än vad som tidigare beräknats. Medelbeloppet beräknas också stabiliseras kring en nivå på av basbeloppet. beräknar medelsbehovet för anslaget ålderspensioner under till 53 . Regeringen delar verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat till ett aktuellt basbelopp beräknas medelsbehovet för till 53 . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas medelsbehovet till 53 respektive 53 . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift1 637 0001) 1995/96Anslag2 429 000 Utgiftsprognos2 480 000 därav 19961 666 000 1997 Förslag 857 000 1998 Beräknat616 000 1999 Beräknat623 000 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas folkpension i form av omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt pensionstillskott till dessa förmåner. Utöver efterlevandepension från detta anslag utges efterlevandepension i form av ATP. Omställningspension utges till efterlevande man eller kvinna efter makans/makens dödsfall. Omställningspension förlängs om den efterlevande har vårdnaden om barn som inte har fyllt .