prop · GK031D3 · 1997-01-01 00:00:00 — Bilagediagram 1.2 Uppdelning (dekomponering) av förändringen av inkomstspridningen av justerad disponibel inkomst enligt MLD på olika grupper. Procentuell förändring 1975-1994. Uppdelning (dekomponering) av förändringen av inkomstspridningen enligt Gini-koefficienten av justerad disponibel inkomst i olika huvudinkomstkällor. Underbilaga 4.2 Förklaringar och definitioner Redogörelsen baseras i stort sett helt på de begrepp och definitioner som används i SCB:s officiella statistik om hushållens inkomster (HINK). HINK är en urvalsundersökning som genomförts 1975, 1978, 1980 och därefter . Den innehåller ca 9 000 - 13 000 hushåll som representerar totalbefolkningen för undersökningsåret. De viktigaste begreppen och definitionerna i HINK redovisas översiktligt nedan (se vidare Be 21 , SCB). Hushåll: Till hushållet räknas endast urvalspersonen, eventuell make/maka/sambo samt alla barn . Om någon av dessa personer tillfälligt befinner sig på annan ort på grund av arbete, studier eller liknande inkluderas de ändå. Alla urvalspersoner som är eller äldre behandlas som om de har ett eget hushåll. Det innebär att bl.a. ungdomar som fyllt men bor kvar hos föräldrarna betraktas som boende i eget hushåll. Institutionsboende ingår inte. Huvudförsörjare:Indelning av hushållen i ålder, region, socio-ekonomisk grupp m.fl. grupper baseras på åldern osv. för den i hushållet som SCB har klassat som familjeföreståndare. Detta är den i hushållet som har högst inkomst av tjänst och näring eller högst sysselsättningsgrad. Om någon i hushållet är egenföretagare eller jordbrukare blir denne huvudförsörjare. Disponibel inkomst: Hushållens totala inkomster från arbete, kapital och transfereringar räknas samman efter betald skatt, givet underhållsbidrag samt återbetalning av studiemedel eller socialbidrag. Den disponibla inkomsten ger inte någon fullständig bild av hushållets ekonomiska välfärd i vid mening. Utanför ligger bl.a. värdet av egenproduktion i hemmet och konsumtion av sub- ventionerade varor och tjänster. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra den ekonomiska standarden i hushåll med olika familjesituation måste den disponibla inkomsten justeras i förhållande till försörjningsbördan. I redogörelsen används SCB:s standardjustering som räknar ut hur många s.k. konsumtionsenheter det finns i varje hushåll. Konsumtionsenheterna baseras på normer för socialbidrag. Utifrån bedömning av skäliga levnadsomkostnader tilldelas varje person i ett hushåll en vikt. En ensamboende vuxen ges vikten 1,16, samboende vuxna 1,92, barn i åldern 0,56, 0,66 samt barn i åldern vikten 0,76. Före skattereformen var vikterna 0,01 enheter mindre. Antalet konsumtionsenheter i ett hushåll beräknas sedan genom att summera de vuxnas vikt med de olika vikter som tilldelats barnen beroende på deras ålder. Hushållets ekonomiska standard mäts därefter i disponibel inkomst per konsumtionsenhet, vilket kallas disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda. Hushåll resp. individer: I SCB:s officiella statistik redovisas i regel hushållens disponibla inkomst. I flertalet av analyserna i denna redogörelse används i stället individen som analysenhet. Därvid kommer varje hushåll att få en tyngd som är proportionell mot antalet hushållsmedlemmar. Decilgrupp: För att kunna jämföra t.ex. ekonomisk standard i olika inkomstgrupper görs ofta en indelning av befolkningen i s.k. decilgrupper. Först rangordnas alla individer efter disponibel inkomst justerad för försörjningsbörda. Därefter delas befolkningen in i tio lika stora grupper där de som har den lägsta ekonomiska standarden hamnar i decilgrupp 1, de som har den näst lägsta ekonomiska standarden i decilgrupp 2, osv. ända upp till decilgrupp 10 som innehåller de med den högsta ekonomiska standarden. Decilkvot: Skillnaden i ekonomisk standard mellan olika inkomstgrupper illustreras ofta genom att man jämför medelvärdet av den justerade disponibla inkomsten för hushåll i decilgrupp 10 med inkomsten för hushåll i decilgrupp 1. Ett annat vanligt förekommande mått är att jämföra medianinkomsten med olika decilgrupper. I internationella jämförelser och i SCB:s statistik beräknas emellertid kvoten i allmänhet mellan den inkomst som avgränsar de med högst standard med den inkomst som avgränsar de med lägst standard. Denna kvot är betydligt lägre än kvoten mellan medelvärden eller medianin- komster. Gini-koefficent: Gini-koefficienten är ett av de i fördelningssammanhang vanligast förekommande spridningsmåtten. Koefficienten kan endast anta värden mellan noll och ett. Värdet noll indikerar att den variabel som analyseras är fullständigt jämnt fördelad, dvs. att den uppmätta inkomsten för alla individer är exakt densamma. Värdet ett indikerar en maximalt ojämn fördelning, dvs. att alla inkomster finns samlade hos en enda person. Fasta priser: Omräkning till fasta priser har gjorts med konsumentprisindex årsmedelvärde. Antal hushåll under socialbidragsnormen (tabell 2.2): Varje hushålls disponibla inkomst (exkl. utbetalt socialbidrag och handikappersättning) jämförs med norm för socialbidrag inkl. ett schablonbelopp för fackföreningsavgift (/mån), utgifter för resor till och från arbetet som motsvaras av månadskort i kollektivtrafiken i samt faktisk kostnad för barnomsorg. Faktiska bostadskostnader inräknas högst med det belopp som anges som högsta godtagbara boendekostnad i anvisningar för underhållsbidrag. Vid förmögenhetsprövningen läggs den nettoförmögenhet som överstiger . till den disponibla inkomsten. Som nettoförmögenhet räknas deklarerade tillgångar i banktillgodohavanden, aktier, obligationer o.d. minus deklarerade skulder. Även taxeringsvärde för ägd bostad eller fritidsfastighet minus fastighetsskulder beaktas. Mean Log Deviation: Spridningsmåttet Mean Log Deviation (MLD) mäter liksom Gini- koefficienten hur jämt fördelade inkomsterna är. Inkomstspridningen enligt MLD ger ungefär samma bild som Gini-koefficienten (se bilagediagram 1.1). Tekniskt erhålls måttet genom att för varje hushåll beräkna den logaritmerade kvoten mellan medelvärdet för gruppen och hushållets inkomst. MLD erhålls sedan som medelvärdet av dessa. MLD är genom dess matematiska egenskaper speciellt lämpligt när inkomstspridningen önskas delas upp på olika grupper. Realjusterat inkomstbegrepp: Beräkningen har genomförts i stora drag enligt följande: *Ränteinkomster har realberäknats efter en genomsnittlig realränta . *Ränteutgifter utom för eget hem har på liknande sätt realberäknats och utgifterna reducerar disponibel inkomst. *Inkomst av eget hem har korrigerats genom att varje hushåll har påförts en antagen hyresintäkt beräknad från taxeringsvärde, bostadens belägenhet och nationalräkenskapernas uppgifter om årligt driftsöverskott. Hyresintäkten minskas med de ränteutgifter hushållet betalat för lån till bostaden. Av tekniska skäl ingår ej bostadsrätter. *Inkomster av och skatter på faktiska försäljningar av aktier m.m. har ersatts av en schablonmässigt uppskattad inkomst, som en funktion av aktiestockens storlek, den genomsnittliga börsutvecklingen i ett 5-årigt perspektiv samt aktiernas omsättningshastighet. Modellen användes vid utvärderingen av skattereformen. En ny skatt har därefter beräknats för varje individ. Frekvensdiagram skattade med s.k. kärn-estimat: En enkel metod att uppskatta frekvensfördelningen är att klassindela en variabel och sedan räkna antalet i varje klass. Detta kan sedan plottas i en kurva. Nackdelen med detta är att utseendet blir känsligt för valet av klassgränser. Ofta blir resultatet en ganska hackig kurva. Ett bättre alternativ är att använda s.k. kärn-estimat. Med denna metod läggs en liten fördelning av något slag, en kärna, ut runt varje observerat värde. Denna fördelning har en viss bredd och höjd. För observationer som ligger nära varandra kommer "kärnorna" att överlappa varandra. Diagrammet erhålls sedan genom att i varje punkt beräkna summan av alla överlappande "kärnor". Dekomponering av grupper: Med denna metod delas den totala inkomstspridningen mätt enligt MLD upp i spridning mellan grupper och spridning inom grupper. Även förändringen av den totala inkomstspridningen mellan två olika år kan dekomponeras. Alla år är analyserade men vid redovisningen har valts 1975-1983 för att spegla perioden med minskad inkomstspridning, 1983-1990 för perioden med en svag ökning och för att studera utvecklingen efter skattereformen. Följande gruppindelningar har använts: Åldersindelning: 18-24, 25-34, 35-44, 45-54, 55-64, 65-74, 74- och äldre. Familjetypsindelning: Ensamboende utan barn, med ett, två eller fler barn, gifta/samboende utan barn, med ett, två, tre eller fler barn, ensamboende resp. gifta/ samboende ålderspensionärer. H-region: se bilagetabell 1.1 Sysselsättningsgrupper: SCB:s klassning har kombinerats i hög förvärvsgrad (båda makar heltid), medelhög eller låg sysselsättning samt hushåll utan arbete (eller uppgift saknas). Försörjningsstatus: SCB:s klassning av sysselsättningsgrad har kompletterats för hushåll . Renodlat anställda delas in i helårs- och heltidsarbetande (för makar gäller det båda) och övriga anställda med deltid. Till dessa grupper räknas inte hushåll med inkomster under tre resp. ett basbelopp. Som egenföretagare räknas hushåll med minst en företagare. Hushåll med annan huvud- försörjning än från förvärvsarbete urskiljs: studerande (med studiestöd över ett basbelopp), förtidspensionärer (med pension på minst ett basbelopp) samt arbetslösa, långtidssjuka och socialbidragstagare (summa sjukpenning och arbetsmarknadsstöd eller socialbidrag är större än lön inkl företagarinkomst). Hushåll med blandad försörjning ingår i gruppen övriga. Dekomponering av inkomstkälla: Var och en av makarnas olika inkomstkällor beaktas i huvudsak separat (se bilagetabell 1.3). Vissa inkomstkällor har emellertid i stället beaktats på hushållsnivå. Det gäller framför allt transfereringar till hushållet men även kapitalinkomster och realisationsvinster. Skatterna på alla skattepliktiga inkomster, oavsett om de beaktats på individ eller hushållsnivå, ligger i analysen kvar på var och en av makarna. I posten skatter ingår även förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och återbetalning av studiemedel. De skatter som eventuella barn betalar beaktas dock på hushållsnivå. Vid dekomponeringen av Gini-koefficienten beräknas först en vikt utifrån en jämförelse av medelvärdet för var och en av inkomstkällorna och medelvärdet för hushållens disponibla inkomster per konsumtionsenhet. Därefter beräknas koncentrationsindex för var och en av inkomstkällorna. Dessa index multiplicerat med vikterna för var och en av inkomstkällorna summerar till ett värde som är lika med Gini-koefficienten. Även vid dekomponering utifrån det index som bygger på variationskoefficienten beräknas först en vikt utifrån samma metod som används vid dekomponering av Gini-koefficienten. Därefter beräknas korrelationen mellan de olika inkomstslagen och hushållens disponibla inkomster per konsumtionsenhet. Spridningen inom var och en av inkomstkällorna beräknas som variationskoeffi- cienten i kvadrat dividerat med två. vägs vikterna, korrelationen och spridningen för var och en av inkomstkällorna samman till ett index som summerar till samma värde som motsvarande spridningsindex för disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Underbilaga 4.3 Referenser: Aaberge, R., , A., Jäntti, M., , P., , N., Wennemo, T. (1996): Unemployment Shocks and Income Distribution: How did the Nordic Countries Fare during their Crises. (under publ.). (1994): Seeking to Explain the Distribution of Income. Welfare State Programme No. , A.B., Rainwater, L., Smeeding, T. (1995): Income Distribution in Countries. Social Policy Studies No. , A., , J. (1992): Inkomstfördelningens utveckling. Bilaga 8 till LU92. , A., , R.B. (1994): Generation Equality and Eliminating Poverty, the Swedish way. Working Paper No. , A., , M., , I (1995): Assessing the Effects of Swedish Tax and Benefit Reforms on Income Distribution Using Different Income Concepts. Tax Reform Evaluation Report No. , P-A., , B. (1995). The Swedish Wage Structure: The and Fall of Solidarity Wage Policy ? I , , , L.F. : Differences and Changes in Wage Policy. NBER, 1995. , B., Hussénius, J., , R. (1995): Fördelningseffekter av skattereformen. (1991): Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i . (1993): Income Inequality Trends in the 1980s: A Five-Country Comparison. Acta Sociologica No. Gardiner, K. (1996): A survey of income inequality over the last twenty years - how does UK compare? i , P., , B., Palmer, E.E. : The distribution of economic welfare in the 1980s. , A., Webb, S. (1994): For Richer, For Poorer: the changing distribution of income in the UK 1961-1991. , P., Smeeding, T.M. (1996): Cross National Comparisons of Earnings and Income Inequality. (under publ.) (1987): Den offentliga sektorn - fördelningsaspekter. Bilaga 20 till LU87. , B., Palmer, E.E. (1996): Changes in Swedish inequality: a study of equivalent income, 1975-1991. i , P., , B., Palmer, E.E. : The distribution of economic welfare in the 1980s. Statistiska meddelanden Be 21 . (1990): Inkomst- och förmögenhetsfördelningen . Bilaga 19 till LU90. , K., Sanqvist, A. (1993): Inkomstfördelningen . Bilaga 19 till LU92. (1993): Inkomstfördelningen i 1980-1991. (1994): Inkomstfördelningen i 1975-1992. (1995): Accounting for Inequality Trends: Decomposition Analyses for the UK, 1971-86. 245, February 1995. Jäntti, M. (1996): Inequality in Five Countries in the 1980s: The Role of Demographic Shifts, Markets and Government Policies. (under publ.) (1995): Ensamföräldrarna - en utsatt grupp. 2 , , 1995. Le Grand, C. (1994): Löneskillnaderna i : Förändring och nuvarande struktur. Vardagens villkor, 1994. , F., Murnane, R.J. (1992): U.S. Earnings Level and Earnings Inequality: A Review of Recent Trends and Proposed Explanations. , , No. (1995): Pensionärerna och den ekonomiska krisen. 1 , , 1995. , S., (1995): Om inkomstklyftor . (1987): Income distribution and macroeconomy. (1996): Employment Outlook, 1996. (1995): Socialbidragsnormen - en översyn. SoS rapport 1995:24. (1984): Disponibel inkomst och inkomst av eget hem .