prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 78 1241) Anslagssparande 595 1995/96Anslag 118 183 Utgiftsprognos 118 183 därav 1996 78 789 1997 Förslag 80 394 1998 Beräknat 80 394 1999 Beräknat 80 394 1 Beloppen anges i tusental kr Bidraget är avsett för att öka organisationernas möjligheter att själva driva vissa verksamheter som är av betydelse för personer med funktionshinder. Statsbidrag utgår till följande organisationer och verksamheter: () för - SRF Hantverks depåverksamhet, - SRF:s åtagande vad avser inköp och tilldelning av ledarhundar m.m., - viss övrig verksamhet innefattande bl.a. utgivning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionshinder, stöd till synskadades sysselsättning, punktskriftsprojektet och skrivtjänsten, 2. Föreningen () för tidningsutgivning för dövblinda, 3. () för dess teckenspråksavdelning, 4. Stiftelsen rikstolktjänst för tolktjänst för förtroendevalda i handikapp- organisationerna, 5. Palynologiska laboratoriet för rapporteringar om pollenhalten i luften, 6. Föreningen rekryteringsgruppen (RG) för dess tränings- och rehabili- teringsverksamhet med inriktning på nyskadade, 7. Neurologiskt () för NHR-centers permanenta utställning av hjälpmedel för personer med funktionshinder, 8. Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar för deras rekreations- och semesterverksamhet för personer med funktionshinder. Regler om bidraget finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar. har på regeringens uppdrag lämnat en redogörelse över och en bedömning av den verksamhet som finansieras med medel under anslaget. har initierat en utvärdering som innebär att organisationerna själva utvärderar sin verksamhet under innevarande budgetår. föreslår följande förändringar av anslaget: - Verksamheten med SRF Ledarhundar och Övrig verksamhet slås samman till en post. - Statsbidraget till palynologiska laboratoriet inordnas i ordinarie uppgifter och verksamhet och förs över från femte huvudtiteln till elfte huvudtiteln. - Statsbidraget till handikapporganisationernas rekreationsanläggningar överförs till anslaget Bidrag till handikapporganisationer. Samtliga organisationer har begärt ökade medel för sin verksamhet. SRF har bl.a. föreslagit att huvudmannaskapet för Skrivtjänsten, dvs. överföring av visst material till punktskrift, skall övergå från SRF till Talboks- och (TPB). Mo Gård och hälsocentret för barn har hemställt om statlig grundfinansiering för sin verksamhet. Mo Gård har ansökt om och om i grundstöd för de olika verksamheterna. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 80 394 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Ett nytt statsbidrag till viss riksverksamhet för små| |och mindre kända handikappgrupper med svåra och| |komplicerade funktionshinder införs. Bidrag lämnas till| |verksamheten vid Mo Gård och hälsocentret för| |barn. | | Huvudmannaskapet för Skrivtjänsten överförs från| |() till Talboks- och| |(TPB). Medel för Skrivtjänsten| |förs därmed över från utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård| |och social omsorg till utgiftsområde 17: Kultur,| |medier, trossamfund och fritid. Mot bakgrund av resultatredovisningen drar regeringen följande slutsatser. Regeringen är inte beredd att göra de förändringar i anslaget som föreslagit. Enligt regeringens uppfattning innebär förslagen inte några rationaliseringar eller förenklingar i hanteringen av statsbidragen. I övrigt gör regeringen följande bedömningar. Depåverksamheten bedrivs av SRF i bolagsform. Staten ger årliga bidrag till löner och omkostnader. Efter de särskilda reformmedel för att stärka depåverksamheten som staten tidigare tilldelat SRF, bedömer regeringen att verksamheten numera kan bedrivas inom de givna ekonomiska ramarna. Med hänsyn till detta bör verksamheten anvisas ett belopp om för . Den ledarhundsverksamhet som SRF bedriver är av stor betydelse för många synskadade. En ledarhund ökar den synskadades självständighet och oberoende och minskar behovet av hjälp och stöd i andra former. har verksamheten tillförts särskilda reformmedel för att SRF skall kunna köpa in flera hundar och för att tillgodose angelägna behov. Regeringen bedömer att detta bör vara tillräckligt för att komma i takt med efterfrågan på ledarhundar. Regeringen anser, i likhet med , att kostnaderna för verksamheten för kan uppskattas till . SRF erhåller även statsbidrag för viss övrig verksamhet, som till sin utformning utgör väsentliga komplement till samhällets insatser på området. Regeringen föreslår fortsatt stöd till denna verksamhet. En del av verksamheten utgörs av SRF:s utskrivningstjänst på punktskrift för synskadade - den s.k. Talboks- och (TPB) har en liknande utskrivningstjänst på punktskrift för dövblinda. SRF och TPB har i sina anslagsframställningar hemställt om att de två tjänsterna samordnas för att ingå i TPB:s verksamhet. Regeringen bedömer att en sådan samordning skulle ge både kvalitets- och resursmässiga vinster och förbättra servicen till punktskriftsläsarna. bör därför föras över från utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg till utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen är inte beredd att föreslå särskilda medel till SRF för framställning av tillgänglig information för synskadade från myndigheter m.fl. Sammanlagt bör anvisas för ändamålet under . Föreningen bedriver nyhetsförmedling för dövblinda genom utgivning av tidningen och elektronisk nyhetsinformation via Tele-nuet. Denna verksamhet är av avgörande betydelse för dövblindas möjligheter att ta del av nyheter och annan information. Dövblinda är en svårt eftersatt grupp i nyhetssammanhang. Regeringen anser det därför angeläget, att det sker en fortsatt kvalitativ och kvantitativ utveckling av nyhetsförmedlingen och beräknar för ändamålet under . Förbundet har en teckenspråksavdelning, där man bedriver olika verksamheter för att utveckla teckenspråket. Regeringen anser att det är av största vikt att döva får tillgång till ett väl fungerande teckenspråk för sin kommunikation och delaktighet i samhället. Regeringen föreslår ett fortsatt stöd till verksamheten. För bör förbundet anvisas till dess verksamhet vid teckenspråksavdelningen. Medlen till rikstolktjänst fördelas av Stiftelsen rikstolktjänst och avser bidrag till tolktjänst för förtroendevalda i handikapporganisationerna. Stiftelsen består av , Föreningen samt . Regeringen delar stiftelsens uppfattning att ett allt större engagemang internationellt och i EU-samarbetet från dövrörelsens sida ställer stora krav på tolkservice. Regeringen anser att ytterligare medel bör tillföras göra det möjligt för flera döva att delta i ett internationellt arbete. För bör anvisas i statsbidrag till rikstolktjänsten. Regeringen anser att palynologiska laboratoriets verksamhet även fort- sättningsvis bör ges stöd under detta anslag. Palynologiska laboratoriets mätningar av pollenhalten i luften är utomordentligt viktiga för t.ex. allergiker runt om i landet och klart åtskild från museets övriga verksamhets- grenar. Regeringen är av den uppfattningen att laboratoriets verksamhet bör få fortsätta som och beräknar ett anslag på för budgetåret Föreningen har, genom sina tränings- och rehabiliteringsprogram och sin uppsökande verksamhet, erbjudit ökade möjligheter till ett aktivt och självständigt liv för nyskadade. Regeringen föreslår fortsatt stöd till denna verksamhet. Sammanlagt bör anvisas till rekryteringsgruppens verksamhet för . Förbundet bedriver en permanent hjälpmedelsutställning i samt en nyöppnad utställning i , som finansieras med projektmedel. NHR söker nu permanent finansiering av . Regeringen föreslår oförändrat anslag till verksamheten, dvs. Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper Vid Mo Gård och hälsocentret för barn bedrivs riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper med svåra och komplicerade funktionshinder. Verksamheterna finansieras genom årliga projekt- och stimulansbidrag. Syftet med verksamheten vid Mo Gård är att genom habilitering, rehabilitering, behandling, utbildning och konsultinsatser medverka till att dövblinda personer med svåra funktionshinder kan utveckla sina kommunikationsmöjligheter och sociala färdigheter. Arbetet är också inriktat på att ge service till landets kommuner, landsting och myndigheter. Tanken är att Mo Gård skall utvecklas till ett kunskapscenter inom döv- och dövblindområdet. Vid hälsocentret pågår olika verksamheter för familjer med barn och ungdomar, som tillhör små och mindre kända handikappgrupper. Verksamheten skiljer sig från andra barn- och familjeverksamheter på så sätt att , utöver den ordinarie habiliteringen, bedriver en målinriktad uppsökande verk- samhet för små och mindre kända handikappgrupper som har mycket litet eller inget stöd alls i samhället. Det sker också en nära kontakt mellan centret och familjernas hemort samt med den habilitering och det sjukhus som har kontakt med familjen. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att trygga en fortsatt verksamhet vid Mo Gård och hälsocentret för barn. Regeringen gör bedömningen, att en statlig grundfinansiering är nödvändig för fortsatt verksamhet. Regeringen föreslår att skall anslås till verksamheten vid Mo Gård och till hälsocentret för barn för . Reformen har finansierats genom omfördelning av medel inom utgiftsområdet. Statsbidrag till handikapporganisaionernas rekreationsanläggningar driver vissa handikapporganisationer egna rekreationsanläggningar av rikskaraktär. Syftet med anläggningarna är att erbjuda personer med omfattande funktionshinder möjlighet till semester och rekreation i en tillgänglig miljö och med särskild personal och service. Organisationerna har här tagit på sig ett betydande ansvar för svårt funktionshindrade personer. Det är också mot den bakgrunden som staten stött anläggningarna via statsbidrag. Regeringen föreslår fortsatt stöd till verksamheten vid anläggningarna. Sammanlagt beräknas för denna verksamhet . Sammanfattningsvis föreslår regeringen att statsbidrag för utgår till nedanstående verksamheter enligt följande: Utgifter Förslag 1995/96 1997 (12 mån) SRF hantverk för depåverksamheten9 290 0009 290 000 2. SRF för ledarhundar 25 750 000 24 500 000 3. SRF för viss övrig verksamhet11 414 00010 634 000 4. FSDB för tidningsutgivning 5 850 000 6 120 000 5. SDR för teckenspråksavdelning2 470 000 2 470 000 6. Rikstolktjänsten 4 950 000 5 515 000 7. Palynologiska laboratoriet 675 000 675 000 8. Föreningen rekryteringsgruppen2 260 0002 260 000 9. NHR för hjälpmedelsutställning1 130 0001 130 000 10.Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper - 2 800 000 11.Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar 15 000 000 15 000 000 Summa 78 789 000 80 394 000 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift1)131 6932) 1995/96Anslag 197 541 Utgiftsprognos 197 541 därav 1996 131 694 1997 Förslag 131 694 1998 Beräknat131 694 1999 Beräknat131 694 1 Sammanslagning av tidigare anslagen Bidrag till handikapporganisationer och Bidrag till pensionärsorganisationer 2 Beloppen anges i tusental kr Statsbidraget till handikapporganisationerna syftar till att stödja organisa- tionernas intressepolitiska verksamhet. Villkoren för bidraget regleras i förordningen (1994:951) om statsbidrag till handikapporganisationer. Regeringen beslutar om fördelningen av anslagsbeloppen mellan organisationerna efter förslag av . /96 fick 41 centrala handikapporganisationer statsbidrag. Statsbidraget till handikapporganisationerna har av statsfinansiella skäl legat stilla . har ett relativt stort antal nya handikapporganisationer ansökt om statsbidrag. Endast ett fåtal nya organisationer har dock erhållit bidrag. föreslår att styrelsen får besluta om fördelningen av medlen under anslaget. Under /96 utges statsbidrag till , , pensionärsgemenskap och till . Anslaget administreras av . Någon anslagsframställning görs dock inte av styrelsen, utan medelsbehovet beräknas av . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 131 694 tkr | ------------------------------------------------------- Handikapporganisationernas verksamhet har haft avgörande betydelse för dagens handikappolitik. Organisationerna bedriver intressepolitisk verksamhet på central, regional och lokal nivå och är ofta anlitade som remissinstanser och företrädda i olika utredningar. Organisationerna har också en omfattande informations- och upplysningsverksamhet till myndigheter, organisationer, allmänhet m.fl. om vad det innebär att ha ett funktionshinder, samt ger service och information till personer med funktionshinder och deras anhöriga. Det är viktigt att handikapporganisationerna får förutsättningar att fortsätta bedriva sitt intressepolitiska arbete, och att också allt fler kvinnor engagerar sig i detta arbete. Som framgått vill själv besluta om fördelningen av statsbidraget till handikapporganisationerna. Enligt regeringens uppfattning bör den nuvarande ordningen gälla även fortsättningsvis. Det bör således ankomma på regeringen att besluta om fördelningen av statsbidraget efter förslag från . Pensionärsorganisationerna har en opinionsbildande roll och fyller en viktig funktion i folkrörelsearbetet i . Statsbidraget utgör en icke oväsentlig del av organisationernas finansiering. Regeringen föreslår ett oförändrat statsbidrag till handikapp- och pen- sionärsorganisationerna, dvs. att anvisas under anslaget för . Därav avser bidrag till handikapporganisationer och bidrag till pensionärs- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 80 9381) 1995/96Anslag 156 352 Utgiftsprognos 156 352 1997 därav 199670 223 Förslag 15 700 1998 Beräknat 16 077 1999 Beräknat 16 463 1 Beloppen anges i tusental kr Målet för anslaget är att ge personer som är döva, svårt hörselskadade, dövblinda och talskadade möjlighet att kommunicera över telefonnätet på samma sätt som andra. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av texttelefoner till döva, svårt hörselskadade, dövblinda och talskadade samt för texttelefoner till anhöriga, s.k. anhörigtelefoner. Ersättningen utbetalas av till landstingen kvartalsvis i efterskott. Verksamheten regleras i förordningen (1992:621) om bidrag till texttelefoner. Från anslaget utbetalas även ersättning till teleoperatör för förmedlingstjänst för samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner. Under /96 tillhandahålls förmedlingstjänsten av som ersätts för sina kostnader för förmedlingstjänsten kvartalsvis i efterskott. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet personer som har behov av texttelefon, prisutvecklingen på texttelefoner samt antalet förmedlade samtal. har inkommit med fördjupad anslagsframställning för åren 1997- 1999. gör i sin anslagsframställning bedömningen att ca 850 texttelefoner och ca 800 anhörigtelefoner kommer att ordineras . Styrelsen räknar därvid med ett trettiotal ordinationer av texttelefoner för dövblinda . Kostnaderna för ordinationerna beräknas uppgå till medan kostnaderna för förmedlingsverksamheten beräknas uppgå till . Det sammanlagda medelsbehovet uppgår enligt således till för . Fr.o.m. /96 upphandlas förmedlingstjänten av . Efter anbudsvärdering har Telerespons AB:s anbud antagits. Anbudet innebär ett fast pris per aktiv förmedlingsminut. Enligt kommer upphandlingsförfarandet att leda till lägre kostnader för förmedlingstjänsten än ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 15 700 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Administrationen av förmedlingstjänsten för| |texttelefonsamtal överförs från till| |. Medel för förmedlingstjänsten| |samt för inrättandet av sjukvårdsupplysning via| |texttelefon förs därmed över från utgiftsområde 9:| |Hälsovård, sjukvård och social omsorg till utgiftsområde| |22: Kommunikationer. I budgetpropositionen avseende /96 gavs i uppdrag att upphandla förmedlingstjänsten. Regeringen framhöll att upphandlingen skulle ske i enlighet med bestämmelserna om offentlig upphandling och i överensstämmelse med den kravspecifikation som utarbetat under /95. En sådan upphandling har genomförts under /96 och avtal har fr.o.m. träffats med . Avtalet är prestationsbaserat med ett fast pris per aktiv förmedlingsminut. Regeringens bedömning är att upphandlingen kommer att minska de totala kostnaderna för förmedlingstjänsten. revisorer har i sitt förslag angående uppföljning av post- och telepolitiska mål (1995/96:RR10) fört fram att ansvaret för förmedlingstjänsten för texttelefonsamtal bör överföras från till . revisorer har stöd i sin uppfattning av såväl och som och de berörda handikapporganisationerna. Regeringen delar denna uppfattning och anser att medel motsvarande den av beräknade kostnaden för förmedlingstjänsten för - - bör föras över från utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg till utgiftsområde 22: Kommunikationer. har i sin fördjupade anslagsframställning framhållit att det är angeläget att sjukvårdsupplysning via texttelefon inrättas. Anledningen är främst att personer som är beroende av texttelefon inte har tillgång till sådan sjukvårdsupplysning via telefonnätet. Regeringen delar uppfattning i frågan. Även medel för detta ändamål, av beräknat till , bör därför föras över från utgiftsområde 9 till utgiftsområde 22. Sammantaget bör därmed överföras från utgiftsområde 9 till utgiftsområde 22. Anslaget för inköp av texttelefoner och anhörigtelefoner bör även fort- sättningsvis ligga kvar i utgiftsområde 9. För detta beräknar regeringen ett medelsbehov för om . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 147 3831) 1995/96Anslag 610 000 Utgiftsprognos 442 000 därav 1996 359 931 1997 Förslag 343 944 1998 Beräknat269 199 1999 Beräknat248 055 1 Beloppen anges i tusental kr Syftet med bilstöd är att lämna bidrag till funktionshindrade personer och föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bilstödet trädde i kraft . Bilstöd kan lämnas till fem olika persongrupper. Nytt bilstöd kan lämnas huvudsakligen bara om har gått sedan beslut senast fattades om rätt till stödet. Den andra sjuårsperioden började därmed . Stödet administreras av och de allmänna försäk- ringskassorna. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Bilstöd lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Fr.o.m. kan även bidrag till körkortsutbildning under vissa förutsättningar lämnas till den som beviljats bilstöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen samt utvecklingen av fordonspriser och anpassningskostnader. Sedan bilstödet infördes har under stödets första sjuårsperiod utbetalats till sammanlagt ca 17 000 bidragsmottagare. Antalet personer till vilka bilstöd utbetalades uppgick till drygt 4 000 under vart och ett av 1988/89 och 1989/90. Därefter började utbetalningarna minska. För det tredje /91 till ca 2 400 bidragsmottagare och till något över 1 500 för /95. En jämförelse mellan budget och utfall för /95 visar att ca utbetalades i bilstöd, vilket innebär ca lägre än anvisat belopp. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att den vid oförändrade bidragsregler blir lägre än anvisat belopp. beräknar medelsbehovet till . avlämnade betänkandet Rätten till ratten - reformerat bilstöd (SOU 1994:55). I betänkandet föreslås vissa förändringar i stödet, som av utredningen kostnadsberäknats till mellan 60 - . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 343 944 tkr | ------------------------------------------------------- Bilstödets andra sjuårsperiod började . Regeringen bedömer att det därmed sker en påtaglig ökning av antalet beviljade bilstöd i förhållande till de närmast föregående åren. Vid oförändrade regler antas utvecklingen antalsmässigt och ekonomiskt följa samma mönster som under stödets första sjuårsperiod, dock med en jämnare ansökningsfrekvens över åren. Ansökningstoppen förväntas inte bli lika brant som ; den antas komma senare och vara . Mot bakgrund av det rådande statsfinansiella läget bedömer regeringen att förslag inte kan genomföras. Regeringen bedömer att bör anvisas till Bilstöd till handikappade för . Kostnader för statlig assistansersättning ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 3 328 196 1) Utgiftsprognos5 679 548 1995/96Anslag 5 741 000 därav 19963 743 000 1997 Förslag 3 663 000 1998 Beräknat 3 824 000 1999 Beräknat 3 984 000 1 Beloppen anges i tusental kr Statlig assistansersättning lämnas till funktionhindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Rätten till assistansersättning gäller för svårt funktionshindrade personer som bedöms ha behov av insatsen personlig assistans, som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Ersättningen syftar till att tillförsäkra personer med stora funktionshinder och omfattande stödbehov valfrihet och självbestämmande. Avsikten är att assistansersättningen skall användas till assistentens eller assistenternas lönekostnader, administration m.m. eller till de avgifter som kommunen eller någon annan som svarar för assistansen debiterar den funktionshindrade personen. Regeringen fastställer assistansersättningens högsta timbelopp . har beloppet fastställts till . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assistansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar , beviljad assistansersättning samt assistenternas löneutveckling och utvecklingen av administrationskostnaderna. En jämförelse mellan budget och utfall för /95 visar att utbetalades för statlig assistansersättning, vilket innebär mer än anvisat anslag. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att den blir ungefär i enlighet med anvisat belopp. beräknar vid oförändrade regler medelsbehovet till 4 . Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 6) att kostnaderna för statlig assistansersättning skulle komma att bli väsentligt högre än vad som beräknades när reformen genomfördes. Skälet för detta angavs främst vara att det genomsnittliga antalet beviljade assistanstimmar väsentligt skulle komma att överstiga det beräknade. Mot bakgrund av kostnadsutvecklingen tillkallades en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om finansiering av och regelsystem för stödformen. Enligt direktiven skulle utredaren i sina förslag ha som utgångspunkt att den årliga kostnaden för staten för assistansersättning inte fick överstiga beräknat penningvärde. I förhållande till den beräknade årliga kostnaden innebar ramen en neddragning med ca . Utredningen redovisade i sitt betänkande Kostnader för den statliga assistansersättningen (SOU 1995:126) ett antal möjligheter till besparingar, vilka sammantaget innebar att statens kostnader för assistansersättningen kunde minska med ca . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 3 663 000| | | | | |tkrResultatbedömning och slutsatser | | | |I proposition 1995/96:146 Vissa frågor om personlig| |assistans lämnade regeringen förslag till om| |vissa åtgärder som syftar till att uppnå en bättre| |kostnadskontroll och vissa besparingar inom statlig| |assistansersättning.