prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — har det statsfinansiella läget varit sådant att staten tvingats göra besparingar på anslaget till miljöforskning (prop. 1994/95:100). Detta innebär i dagens situation en förskjutning mot forskning kring åtgärder och lösningar och också en begränsning av samhällets inflytande över de medel som används för miljöforskning. Det statliga anslaget till måste på grund av det statsfinansiella läget minska. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) föreslår regeringen besparingar för vad gäller anslaget till miljö- och kretsloppsforskning. Regeringens ambition är att huvuddelen av dessa besparingar skall kompenseras med medel från MISTRA. 16.3 Områden som bör prioriteras -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Prioriteringarna för innevarande forsk- | | ningsperiod gällande områdena fysisk påverkan/biologisk mångfald,| | kretslopp och varuflöden samt samhälls- och tvärvetenskaplig | | forskning i stort bör kvarstå även under näst-kommande period. | | Indelningen i temaområden som föreslås av arbetsgruppen bakom | | rapporten och utbildning för bättre miljö (Naturvårds-| | verkets rapport 4514-8) stämmer väl överens med den allmänna | | sektorsindelningen av samhällets politikområden. Denna indelning| | kan också åstadkomma en tydligare överensstämmelse mellan de | | miljöpolitiska ambitionerna och de miljöforskningspolitiska | | priorite-ringarna. Strukturen tydliggör behoven av | | tvärvetenskapliga insatser där bl.a. den samhällsvetenskapliga | | forskningens roll påvisas. Skälen för regeringens bedömning: Inför den innevarande forskningsperioden tillsatte regeringen en utredning om miljöforskning. Utredningens förslag Långsiktig miljöforskning (SOU 1992:68) utgjorde underlag till regeringens proposition 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg. Utredningen föreslog då ökade eller oförändrade satsningar bl.a. inom områdena klimatförändringar inkl. växthusgaser, ozonskiktet, fysisk påverkan samt avfall och restprodukter. Utredningen föreslog också ökade anslag till samhällsvetenskaplig forskning samt ett långsiktigt stöd till tvärvetenskapliga forskarmiljöer. I propositionen framhöll regeringen också betydelsen av forskning kring biologisk mångfald. års forskningsprogram har tretton huvudfinansiärer av svensk miljöforskning presenterat rapporten och utveckling för bättre Miljö 1996 (4514-8). Rapporten lyfter fram behovet av forskning kring de förändringar av samhällssystem och livsstilar som är nödvändiga för att nå en hållbar utveckling. Ökad vikt läggs vid samhällsvetenskaplig forskning, systemtänkande och helhets-perspektiv. I rapporten föreslås att Forsknings- och utvecklingsinsatserna på miljöområdet samlas under sju temaområden som utgår från olika verksamheter, aktörer och deras kunskapsbehov. För varje temaområde presenteras också ett eller flera huvudansvariga initiativtagare bland sektorsorganen enligt följande modell: Kunskap för miljöanpassning - olika finansiärer, markanvändning - Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Nordiska kusthav - , Uthålliga städer - , Miljöanpassat energisystem - , Miljöanpassat transportsystem - Kommunikationsforskningsberedningen Miljöanpassad produktion och konsumtion - . Inom dessa områden skall främst svara för övergripande miljökvalitetsarbete, problemdimensionering, dvs. forskning om miljö-problemens orsaker, föroreningarnas transport och omvandling samt effekter på ekosystemen och människans hälsa. är dessutom huvudansvarig initiativtagare till temaområdet Nordiska kusthav där ökade satsningar föreslås vad gäller forskning om kustzonens nyttjande och skydd samt bedömningsgrunder och strategier för bärkraftigt nyttjande. Tillsammans med vid verket är man också initativtagare till forskning kring miljöanpassad produktion och konsumtion. Inom detta område är åtgärdsinriktade forskningsprogram för en kretsloppsan-passning av samhället av central betydelse. Regeringen gör den be- dömningen att prioriteringarna från innevarande forskningsperiod gällande områdena fysisk påverkan/biologisk mångfald, kretslopp och varuflöden samt samhälls- och tvärvetenskaplig forskning i stort bör kvarstå även under nästkomande period. Ett område som också bör prioriteras under den kommande forsk-ningsperioden är en sektorsövergripande forskning om eventuella risker för miljö och hälsa av miljögifter med hormonella effekter. Det är vidare regeringens bedömning att nämnda temaområden stämmer väl överens med den allmänna sektorsindelningen av samhällets politikområden och också kan åstadkomma en tydligare koppling mellan de miljöpolitiska ambitionerna och de miljöforskningspolitiska priorite-ringarna. Strukturen tydliggör också behoven av tvärvetenskapliga insat-ser där bl.a. den samhällsvetenskapliga forskningens roll påvisas. Regionala och lokala behov av forskningsresultat -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör även i fortsättningen| | verka för ett ökat samarbete mellan miljöforskare och övriga | | aktörer inom miljöområdet och också för en ökad spridning av | | forskningsresultat. Till stöd för detta bör lokala och regionala| | myndigheter samt andra aktörer inom miljöområdet bidra genom att| | formulera sina problem och identifiera forsknings-behoven. Skälen för regeringens bedömning: Regionala och lokala myndigheter arbetar allt mer med horisontella åtgärder för att uppnå målet om en hållbar samhällsutveckling i enlighet med bl.a. Integreringen av miljöarbetet i alla samhällssektorer medför också att den lokala nivån får en allt viktigare roll. Detta synliggör behovet av samarbete mellan forskarvärlden och övriga samhällsaktörer. Forskningsresultat och erfaren-heter måste bearbetas, presenteras och spridas på ett sådant sätt som gör dem användbara på lokal nivå. En effektiv och relevant kunskaps-spridning, t.ex. vad gäller utvecklingsarbete och tillämpad forskning, skall vara riktad till kommuner, organisationer, företag m.fl. Men det är också viktigt att behoven av nya lösningar och metoder på det lokala planet når berörda forskare (se även avsnitt 3.9). Det är regeringens bedömning att även i fortsättningen bör verka för ett ökat samarbete mellan miljöforskare och övriga aktörer inom miljöområdet och också för en ökad spridning av forskningsresultat. Lokala och regionala myndig- heter samt andra aktörer inom miljöområdet bör därför formulera sina problem och identifiera forskningsbehov. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör också i fortsättningen| | följa upp miljöforskningen i alla miljörelaterade särprogram och| | övriga aktiviteter. Verket bör vidare i samverkan med berörda | | myndigheter föra ut forskningsresultaten till operativa | | funktioner i samhället. Skälen för regeringens bedömning: Forskningsarbetet inom EU ger oss underlag för främst regionala och internationella miljöfrågor. För att som ett litet land skall kunna tillgodogöra sig världens forsk-ningsresultat krävs att vi har en nationell högkvalitativ forskning. Svenska forskare som deltar i det internationella forskningssamarbetet kan ta hem och nyttiggöra resultat från miljöforskningen utomlands. hittills-varande framgång i det internationella miljöarbetet baseras till stor del på kunskaper som forskningen bidragit med. Miljöforskningens starka ställ-ning visar sig bl.a. i det stora deltagandet från svensk sida i EU:s särprogram om miljöforskning Environment and Climate. är ansvarig myndighet i för detta program inom det nu rullande fjärde ramforskningsprogrammet. har svenska forskare deltagit i ca 400 projektansökningar till ovan nämnda program (vilket utgör ungefär en fjärdedel av det totala antalet) och av dessa har drygt 80 stycken beviljats medel. Svenska miljöforskare är framför allt fram-gångsrika inom områden som globala förändringar, yttre miljö och hälsa samt samhällsvetenskaplig miljöforskning. bör också i fortsättningen följa upp miljöforskningen i alla miljörelaterade särprogram och övriga aktiviteter. Verket bör vidare i samverkan med berörda myndigheter föra ut forskningsresultaten till operativa funktioner i samhället. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: arbete med jämställd- | | hetsfrågorna bör få fortsatt prioritet. I avsnitt 3.7 redogör regeringen för sin syn på jämställdhet och genusper- spektiv. har följt upp fördelningen mellan kvinnor och män vad avser fördelningen av ansökningar och beviljade projekt. Här visar det sig att av ansökningarna har lämnats in av kvinnor och av beviljade projekt har tilldelats kvinnor. har antagit en policy Strategi för jämnare fördelning mellan kvinnor och män i miljöforskning. Nämndens mål är att nå en jämn fördelning i nämndens vetenskapliga kommittéer, projektgrupper och extra forskartjänster. Inom forskningsavdelningen på finns en jämställdhetsgrupp som arbetar med dessa frågor, bl.a. kartläggs jämställdhetssituationen vid de universitet och högskolor som söker medel. Det är regeringens bedömning att arbete med jämställdhetsfrågorna bör få fortsatt prioritet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: De prioriteringar som föreslås i rapporten| | Klimatrelaterad forskning (SOU 1996:39) överensstämmer väl med | | riktlinjerna i forskningsprogrammet och utveckling | | för bättre miljö 1996 liksom med de prioriteringar som tidigare | | angivits för den av finansierade forskningen. Skälen för regeringens bedömning: Människans påverkan på jordens klimat kommer att bli en av de viktigaste miljöfrågorna . Regeringen inrättade en särskild delegation för klimatfrågor (M1993:13) med uppgift bl.a. att samordna den nationella forskningen inom klimatområdet och svara för en sammanhållen rapportering av klimatforskning. I rapporten forskning (SOU 1996:39) som överlämnades till regeringen redogör Klimatdelegationen för sina bedömningar av forskningsbehov inom olika delar av den klimatrelaterade forskningen. Delegationen konstaterar bl.a. att en ökad forskning på klimatområdet är av avgörande betydelse för att beslutsunderlag av rimlig kvalitet skall ställas till förfogande. /95 satsades på klimatrelaterad forskning uppdelad i tre kategorier, naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. av medlen gick till forskning inom områdena transport och energi. Den naturvetenskapliga forskningen finansieras främst av (), , Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och (). Forskningen bedrivs huvudsakligen vid universitet och hög-skolor samt vid Meterologiska och Hydrologiska Instutut (). I rapporten framhålles att inom den naturvetenskapliga klimatforskningen bör den grundläggande klimatforskningen prioriteras av . Studier av grundläggande fysikaliska processer behöver intensifieras för att bygga upp en veten-skaplig bas. En ökad förståelse för de grundläggande processerna behövs för att kunna studera effekterna av klimatförändringarna på ekosystem och de samhällsekono- miska sektorerna; särskilt jordbruk, skogsbruk och fiske. Vidare pekar rapporten på att omställningen av energisystemet i vårt land kommer att kräva utveckling av ny teknik. Den tekniska klimat-relaterade forskningen, som främst finansieras av , måste därför inriktas mot att utveckla biobränsleenergi, nya energikällor samt energi-effektivisering och energihushållning. Den tredje kategorin klimatrelaterad forskning har samhällsvetenskaplig karaktär. Finansiärer här är bl.a. , (), () och Kommunikationsforskingsberedningen (KFB). Områden som enligt rap-porten bör prioriteras är styrmedel för att påverka olika system (t.ex. transport- och energisystem), riktad grundforskning om livsstilsfrågor samt samhällsplanering. Det är regeringens bedömning att de priorite-ringar som föreslås i rapporten forskning gällande Miljö-departementets verksamhetsområde väl överensstämmer med riktlinjerna i forskningsprogrammet och utveckling för bättre miljö 1996 liksom de prioriteringar som tidigare angivits för den av finansierade forskningen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En ökad inriktning mot tvärdiciplinära | | insatser behövs inom forskning kring biologisk mångfald i syfte | | att öka våra kunskaper om hur de biologiska systemen fungerar | | och de biologiska resurserna skall kunna nyttjas hållbart. | | bör inom befintliga budgetramar söka att | | finansiera sådan forskning inom området biologisk mångfald som | | kan komplettera insatserna inom andra sektorer. Skälen för regeringens bedömning: De biologiska resurserna i de ekologiska produktionssystemen utgör grunden för mänsklig existens. Vår kunskap om hur systemen fungerar är fortfarande mycket bristfällig och förlust av biologisk mångfald sker bl.a. därför när vi utnyttjar de biologiska resurserna. Ökade kunskaper behövs om våra djur- och växtarter, om hur de ekologiska systemen fungerar samt om hur systemen skall kunna utnyttjas utan att de långsiktigt föröds. Fortsatt grundläggande forskning behövs därför om såväl de enskilda arterna som ekologiska samband och processer. finns en stor potential att utveckla nya produktionssystem och nya produkter baserade på förnyelsebara, miljö-vänliga biologiska resurser. behövs därför en ökad inrikt- ning mot tvärdiciplinära insatser för att koppla samman de ovan nämnda forskningsområdena i syfte att öka våra kunskaper om hur de biologiska systemen fungerar och de biologiska resurserna skall kunna nyttjas håll-bart. Forskningen bör därför fokuseras på några huvudområden: - Taxonomisk forskning med det dubbla syftet att både öka våra kunska-per om organismvärlden och söka efter potentiellt värdefulla genetiska resurser. Taxonomin måste också knytas till den ekologiska och tekniska forskningen på ett tydligare sätt. Den moderna biotekniken har försett oss med ett nytt kraftfullt verktyg för att snabbt öka kunskaperna om de genetiska resurserna. - Ekologisk forskning med inriktning på de ekologiska systemens reaktio-ner på människans nyttjande och hur nyttjandet kan ske på ett hållbart sätt. Viktig är att utveckla miljöindikatorer som beskriver tillstånd i och påverkan på natur- och kulturlandskap. - Teknisk forskning med inriktning dels på nya miljöanpassade bruk-ningsmetoder inom de areella näringarna, dels på ny produktutveckling inom livsmedel, jordbruk, läkemedel och andra industriprocesser för att skapa nya arbeten och byta ut miljöskadliga processer och produkter mot biologiskt baserade miljövänliga ersättningsprodukter. - Samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskning med inriktning mot att utveckla styrmedel och samhällsvärdering av biologisk mångfald. Metoder för restaurering, miljökonsekvensbeskrivningar och kostnads-/nyttoanalys behövs också i samband med utformning av nya brukningsstrategier i jord- och skogsbruket. I sin fördjupade anslagsframställning föreslår ökade satsningar inom bl.a. forskning kring biologisk mångfald. Verket konsta-terar att det inom budgeten endast finns utrymme för om-prioriteringar. Det är regeringens bedömning att inom befintliga budgetramar bör söka att finansiera sådan forskning inom området biologisk mångfald som faller inom verkets ansvarsområde och bidrar till den ovan beskrivna inriktningen. bör på så sätt komplettera forskningen inom andra sektorer. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen delar bedömningen i betänkandet| | Långsiktig strålskyddsfortskning (SOU 1994:40) om prioriterade | | forskningsinsatser på strålskyddsområdet. Regeringen anser dock | | att insatser på det molekylärbiologiska området för att förbättra| | kunskapen om mekanismerna kring strålningens verkan samt | | samhällsvetenskaplig riskforskning som har betydelse för | | strålskyddssområdet även fortsatt bör stödjas av Statens strålskydd-| | sinstitut då sektorsansvaret även omfattar den långsiktiga | | kompetensuppbyggnaden. Skälen för regeringens bedömning: Den grundläggande strålskyddsforskningen i bedrivs ofta i små grupper och det finns bl.a. problem med samordning och ekonomi. För att utreda bl.a. dessa strukturella frågor och för att kartlägga strålskyddsforskningen i landet tillsattes en särskild utredning (Utredningen om forsk-ningsverksamheten inom strålskyddsområdet, Dir. 1993:45). Utredningen överlämnade sitt betänkande Långsiktig strålskyddsforskning (SOU 1994:40) . Utredningen anger i sitt betänkande att den särskilt studerat situationen för den grundläggande strålskyddsforskningen. Man konstaterade att stödet till den riktade grundforskningen på strålskyddsområdet är för litet, och föreslår särskilda insatser för denna forskning, motiverat av behovet av långsiktighet och kompetensuppbyggnad. Med riktad grundforskning avser utredningen sådan forskning vars inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge en tillämpning på strålskyddsområdet. I utredningen anges också speciella forskningsområden som bör prioriteras samt att ett antal tjänster som högskolelektor och forskarassistent bör inrättas. De speciella områden som bör prioriteras enligt utredningen är bl.a.: - ökad kunskap om mekanismerna för såväl joniserande som icke-joniserande strålnings biologiska verkan särskilt med hjälp av de nya tekniker som utvecklas inom molekylärbiologin; - fortsatt förbättring av mätteknik samt kvantitativa uppskattningar av de hälsorisker som kan uppkomma till följd av exponering för joniserande och icke- joniserande strålning; - fortsatt utveckling av rutiner och metoder för att ge möjligheter till reducering av människans exponering för oönskad joniserande och icke-joniserande strålning och därmed reducera hälsoeffekter, och att finna de bästa metoderna för att förhindra att radioaktiva ämnen som kommit ut i miljön når människan - samhällsvetenskaplig forskning, särskilt riskforskning, av betydelse för strålskyddsområdet. När det gäller deltagande i EU:s forskningsprogram på strålskydds-området är utredningens slutsatser att det är värdefullt för om vi fortsatt deltar i programmet, att fördelarna främst ligger i de ökade kontakterna med forskare inom EU-länderna, och att det behövs en stark nationell strålskyddsforskning för att aktivt kunna deltaga i EU-programmet och för att kunna utforska frågeställningar av nationell natur. Prioriterade områden under nästkommande forskningsperiod Strålning förekommer överallt i vårt samhälle. Riskerna förenade med strålning är inte så väl kända som vore önskvärt. Det är därför angeläget med ökade kunskaper inom området. Sådana kunskaper kan bara erhållas genom forskningsinsatser. Några exempel från senare år där ökad kunskap behövs är sambandet mellan UV-strålning från solen och hud-cancer, det misstänkta sambandet mellan fäders exponering för joniserande strålning och leukemi hos deras barn, det oväntat många och snabbt manifesterade antalet fall av sköldkörtelcancer hos barn i och efter Tjernobyl och det misstänkta sambandet mellan exponering för elektromagnetiska fält från kraftledningar och canceruppkomst. Det finns ett stort intresse för strålskyddsfrågor hos allmänheten. Strålning uppmärksammas ofta i massmedia och strålskyddsfrågor engagerar. Dessa frågor berör mycket påtagligt den enskildes vardag och liv antingen det gäller oro för röntgenundersökningar eller radon, rädsla för närbelägna kraftledningar eller radioaktivt nedfall från svåra kärn-kraftsolyckor. () har ett sektorsansvar för den tillämpade och riktade grundforskningen på strålskyddsområdet samt har rätt att dela ut forskningsanslag. Regeringen delar utredningens bedömning om prioriterade forsknings-insatser på strålskyddsområdet. Regeringen gör dock bedömningen att insatser på det molekylärbiologiska området för att förbättra kunskapen om strålningens verkningsmekanismer samt samhällsvetenskaplig risk-forskning som har betydelse för strålskyddssområdet även fortsatt bör stödjas av SSI då sektorsansvaret även omfattar den långsiktiga kompetensuppbyggnaden. Konventionen av om grundandet av ett Konventionen av om ändring av konventionen om grundandet av ett Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Föredragande: statsrådet och statsråden , , , , Klingwall, Uusmaan, , , , , , , , Regeringen beslutar propositionen 1996/97:5 Forskning och samhälle.