prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Den svenska bataljon som tjänstgör inom ramen för den multinationella fredsstyrkan i Bosnien utför ett mycket värdefullt arbete. Truppinsatser av detta slag är kostsamma. deltar med en pluton i FN:s förebyggande styrka i UNPREDEP. I övrigt har deltagit med militära och civila observatörer, civilpoliser och sanktionsövervakare i ett l5-tal missioner runt om i världen. Denna breda inriktning om det fredsfrämjande arbetet skall fortsätta. Från och med delas anslaget för fredsbevarande verksamhet mellan utgiftsområde 5 och 6. Under utgiftsområde 5 bekostas svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet, t.ex. med observatörer, civilpoliser, övervakare och andra civila insatser. Anslaget kan också användas för utbildningsinsatser med anknytning till PFF. Av nedanstående tabell framgår utvecklingen av de i verksamhetsområdet ingående anslagen (). Utgift Anvisat Utgifts-därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 prognos 1996 1997 1998 1999 1995/96 1 488 2 286 2 425 1 682 931 865 888 Bidrag till vissa internationella organisationer l994/951 Utgift 413 3822 l995/963 Anslag 414 492 Utgiftsprognos 442 300 därav 1996 288 500 1997 Förslag 452 462 1998 Beräknat 432 855 1999 Beräknat 443 678 1Anslagen B 1. , B 3. , B 8. Övriga internationella organisationer m.m., anslagsposterna 5 och 8, och B 10. Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK). 2Beloppen anges i tusental kr. 3Anslagen B 1. , B 3. , B 8. Övriga internationella organisationer m.m., anslagsposterna 3 och 6, B 10. () och B 11. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU. Från anslaget betalas obligatoriska utgifter för medlemskap i ett antal internationella organisationer. är folkrättsligt bunden att betala dessa avgifter. Obligatoriska bidrag uttaxeras enligt en på förhand fastställd fördelningsnyckel, som varierar från organisation till organisation. Utvecklingen av de olika organisationernas budgetar blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor påverkar även kronans kurs utgiftsnivån. Genom en förändring i anslagsstrukturen omfattar anslaget de tidigare anslagen till , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission och skattejusteringsbidrag. I anslaget ingår också de nya bidragen till och Havsrättsdomstolen i . Stödet till utgör en hörnsten i svensk utrikespolitik. verkar aktivt bl.a. för att stärka FN:s fredsfrämjande förmåga samt att reformera FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och till FN:s fredsbevarande insatser. Vidare har under anslaget medel beräknats för bidragsandel till för industriell utveckling, Unido, till den internationella kontroll-organisation som år l996 avses etableras i för att övervaka efterlevnaden av FN:s konvention mot kemiska vapen samt för att möjliggöra uppföljning av ingångna konventioner. reguljära budget för tvåårsperioden l996-97 fastställdes av den 50:e generalförsamlingen till 2 608,3 miljoner US- dollar. Den antagna tvåårsbudgeten innebär en klar real minskning av FN:s resurser. bidragsandel, som för kalenderåret l996 fastställts till , kommer år l997 att uppgå till l,. Regeringen bedömer preliminärt att l25 bör avsättas för att betala bidrag till FN:s reguljära budget budgetåret l997. FN:s reguljära budget (miljoner US-dollar) för tvåårsperioden 1990-91 1992-93 1994-95 1996-97 2 134,1* 2 467,5* 2 632,4* 2 608,3 *) efter revidering bidrag till FN:s reguljära budget, mkr l993 l994 l995 l996 l997 80,2 92,8 100,2 88,8* 126 andel av de uttaxerade bidragen till budgetarna för FN:s fredsbevarande operationer uppgår likaså till l,innevarande budgetår och för år l997 till l,. Det svenska bidraget uppskattas budgetåret l997 till . Beräkningen innehåller dock ett stort mått av osäkerhet genom att löpande kan fatta beslut om nya insatser. Följande fredsbevarande operationer (l4 st) finansieras med uttaxerade bidrag enligt en överenskommen bidragsskala. FN:s vaktstyrka på , UNFICYP (l964) FN:s truppåtskillnadsövervakande styrka, UNDOF () (l974) FN:s interimstyrka i , UNIFIL (l978) i , UNIKOM (l991) FN:s mission för folkomröstningen i , (l991) i , UNOMIL (l992) i , UNMIH (l993) i , (l993) i , UNMOT (l994) i , UNAVEM III (l995) FN:s förebyggande styrka i , UNPREDEP (l995) FN:s mission i , (l995) FN:s observatörsmission i Prevlaka, (l996) FN:s övergångsadministration för , och , UNTAES (l996) Härutöver finansieras två missioner över den reguljära budgeten, nämligen FN:s kommission för stilleståndsövervakning i , (l948) FN:s militära observatörsgrupp i och , (l949) Beslut har under innevarande budgetår fattats om att avveckla FN:s skyddsstyrka i f.d. , UNPROFOR samt i , UNAMIR. Antalet fredsbevarande operationer som bekostas över det särskilda kontot är dock oförändrat l4 genom att fattat beslut om nya insatser. Dessa nya insatser är dock mindre omfattande och därmed mindre kostsamma än t.ex. de insatser, som avslutats i och Bosnien. Detta beror dock inte på att behovet av insatser minskat utan får närmast tillskrivas den finanskris FN genomgår. bidrag till FN:s fredsbevarande operationer, mkr 1992/93 Utfall 189,8 1993/94 Utfall 268,4 1994/95 Utfall 247,6 1995/96 Prognos 260,0 l997 Förslag 249,3 Målet för för industriell utveckling (; UNIDO) är att främja och påskynda den industriella utvecklingen i utvecklingsländerna. bidragsandel uppgår år l996 till . För kalenderåret l997 har den fastställts till . Preliminärt bör l0 avsättas för att täcka det svenska bidraget för år l997. bidrag till för industriell utveckling, mkr. 1993/94 Utfall 9,8 1994/95 Utfall 10,0 1995/96 Prognos 11,0* 1997 Förslag 10,6 bidragsandel för FN:s konvention mot kemiska vapen uppgår kalenderåret l996 till . Konventionens syfte är att totalförbjuda en hel kategori av massförstörelsevapen, de kemiska, och att reglera hur de existerande lagren av dessa vapen skall förstöras. Bidragsandelen för den färdiga kontrollorganisation som kommer att inrättas i fastställs när konventionen träder i kraft, vilket sker när 65 stater anslutit sig till konventionen. l996 har 62 länder ratificerat konventionen. Regeringens bedömning är att bör avsättas för att täcka kostnaden för den svenska andelen av budgeten för den förberedande kommissionen alternativt den blivande kontrollorganisationen för budgetåret l997. obligatoriska bidrag till FN:s konvention mot kemiska vapen (den förberedande kommissionen), mkr. l993/94 Utfall l,6 l994/95 Utfall l,3 l995/96 Prognos l,3* l997 Förslag 2,6 Uppföljning av konventioner, översynskonferenser m.m. Under delposten budgeteras för obligatoriska kostnader till följd av bl.a. översyns- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Under budgetåret l997 kommer översynskonferensen för konventionen mot särskilt inhumana vapen att fortsätta sin påbörjade verksamhet. Vidare finns en granskningskonferens om förbud mot biologiska vapen inplanerad. Mot bakgrund härav avsätts för översyns- och granskningskonferenser. Uppföljning av konventioner, översynskonferenser m.m. l995/96 Prognos 0,8 l997 Förslag 0,5 huvuduppgift är att främja demokrati och mänskliga rättigheter. har bl.a. en viktig roll i demokratiseringsprocessen i de central- och östeuropeiska länderna, varav flertalet numera är fullvärdiga medlemmar i organisationen. verkar för att koncentrerar sig på de frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter samt de uppgifter som följer med organisationens pågående utvidgning. Från anslagsposten betalas bidrag till reguljära budget samt obligatoriska debiteringar till pensionsbudgeten, en extraordinär budget för uppförande av den nya byggnaden avsedd för de institutioner som arbetar med mänskliga rättigheter, ungdomsfond och flera s.k. partsöverenskommelser. Skillnaden mellan utfall /95 och prognos /96 kan hänföras till den positiva utvecklingen för kronans kurs. Budgetbehandlingen inom har präglats av återhållsamhet. stöder i princip en sådan linje. Dock finns länder som förespråkar en real budgettillväxt, med motiveringen att en sådan krävs för att skall kunna fullgöra sina åtaganden, inte minst i de nya medlemsstaterna. För antagande av budgeten erfordras 2/3 majoritet. bidrar till reguljära budget. har ett budgettak fastställts (i intervallet 962-982 miljoner FRF), men medlemsländerna har ännu inte enats om hur bidragsskalan skall tillämpas efter inträde i organisationen (som ägde rum ). Vidare kan nämnas att ett av generalsekreteraren lanserat sidoordnat stödprogram, riktat till i första hand de nyblivna medlemsstaterna och , fortfarande till stor del är ofinansierat. Ett förslag till ändrad fördelning av betalningsansvaret inom partsöverenskommelse på social- och hälsoområdet skulle, om det antas, leda till en utgiftsökning på preliminärt ca för del. Regeringen bedömer preliminärt att bör avsättas för att betala bidrag till reguljära budget och övriga obligatoriska debiteringar . Mot bakgrund av ovan angivna skäl innehåller beräkningen dock ett betydande mått av osäkerhet. Mkr 1994/95 Utfall 39,4 1995/96 Anslag 36,3 1995/96 Prognos 35,6 1997 Förslag 34,1 Från anslagsposten betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget (sammanlagt ett tjugotal delbudgetar), gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, skiljedomstolen enligt konventionen om förlikning och skiljedom inom (den s.k. Stockholms- konventionen) samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. andel av gemensamma budgetar uppgår f.n. till 3,. Bidragen uttaxeras normalt i österrikiska schilling. har missioner tillkommit för Bosnien och samt för (i båda fallen väsentligt större än tidigare existerande missioner). Missionerna i , , Federala republiken (Serbien- ; alltjämt vilande), , , , (jämte förbindelsekontor i ) och består. Dessutom arbetar stödgruppen i vidare för att främja en fredlig uppgörelse i konflikten mellan och . De olika grupperna för övervakning av sanktionerna mot Federala republiken har antingen reducerats eller dragits in. Enheterna för ledning av sanktionsinsatser består och har beredskap att på nytt upprätta övervakningsgrupper om så skulle krävas. stöder den s.k. Minsk-gruppens arbete aktivt. En planeringsgrupp för en eventuell fredsbevarande insats i Nagorno Karabach arbetar vid organisationens sekretariat i . Frågorna om mänskliga rättigheter och demokratiuppbyggnad leds från kontoret i (Office for Democratic Institutions and Human Rights - ODIHR). Kontoret samordnar bl.a. insatser för valövervakning i medlemsländerna. Minoritetskommissarien med säte i utför ett betydelsefullt konfliktförebyggande arbete. I förhandlingsarbetet är den främsta övergripande uppgiften frågan om säkerhetspolitiska roll i . Vid toppmötet i kommer organisatoriska struktur att diskuteras i ljuset av kraven på alltmer omfattande insatser för den gemensamma säkerheten i vår världsdel. , som utvecklats från en diplomatkonferens, fortsätter att utvecklas för att finna en lämpligt avvägd organisatorisk form för sin roll som regionalt säkerhetsfrämjande organ. insatsberedskap behöver förstärkas. Regeringen söker aktivt bidra till att organisationen utvecklas och ges en tydlig roll som regional säkerhetsorganisation samt att organisationen ges resurser som står i samklang med det politiska uppdraget. Mkr 1994/95 Utgift1 22,9 1995/96 Anslag 13,8 1995/96 Prognos 20,5 1997 Förslag 16,0 1Avser anslaget Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK). Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP) blev genom medlemskapet i EU del i ett nytt omfattande mellanstatligt samarbete, i frågor rörande den s.k. andra pelaren. Grundidén är att detta skall ske genom att medlemsländerna beslutar om gemensamma åtgärder och gemensamma ståndpunkter, liksom genom deklarationer och démarscher. deltar aktivt inom GUSP-arbetet, som är av central betydelse för den fortsatta europeiska integrationen. Detta innebär att verka inom nya strukturer och nya, konkreta åtaganden när EU beslutar att agera gemensamt. Frågor som aktualiserats för sådant samarbete är valövervakning i och , minröjningsinsatser och stöd till fredsprocessen i det f.d. , till större delen avseende EU-administrationen i . Den pågående regeringskonferensen om EU:s framtid har diskuterat bland annat hur GUSP skall kunna utvecklas och effektiviseras. Från anslaget betalas obligatoriska kostnader utgörande andel för beslut inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU. Fördelningsnyckeln fastställs i varje enskilt fall, oftast med BNP som grund. GUSP-samarbetet spelar en central roll i den fortsatta europeiska integrationen. Den pågående regeringskonferensen om EU:s framtid diskuterar även frågan om finansieringen av gemensamma åtgärder inom ramen för GUSP. Regeringen söker bidra till att samarbetet utvecklas och effektiviseras. Mkr 1995/96 Anslag 12,6 1995/96 Prognos 6,6 1997 Förslag 8,4 deltar som observatör i i avvaktan på att förhandlingarna om medlemskap skall slutföras. Under observatörskapet skall bidra till administrativa budget. Bidraget beräknas uppgå till . omfattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till och den nyinrättade Havsrättsdomstolen i samt kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. har beräknats till . 1994/95 Utgift 345 9181 1995/96 Anslag 472 500 Utgiftsprognos 473 300 därav 1996 305 600 1997 Förslag 303 700 1998 Beräknat 250 424 1999 Beräknat 256 683 1Beloppen anges i tusental kr arbetar för ett starkare nordiskt samarbete genom medlemskapet i . Från anslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådets budget inklusive bidraget till . För att få samma förhållande beträffande finansieringsansvaret som i de övriga nordiska länderna överförs anslaget till till , utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutakurs-förändringar. Beloppen betalas till större delen i danska kronor. Efter behandling i organ fastställde Nordiska ministerrådets budget för . Budgeten uppgår till totalt . Härutöver tillkommer anslaget till , som uppgår till35 . andel av Nordiska ministerrådets budget för är enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Nordiska ministerrådets budget för kommer att fastställas först . andel av budgeten minskar till . Anslaget har beräknats till för nästa budgetår. (utbildnings- och forskningsministrarna) under-tecknade en överenskommelse om tillträde till högre utbildning för studerande i de nordiska länderna. Överens-kommelsen innebär också att länderna kalenderårsvis betalar varandra viss ersättning för sina studenter i ett annat nordiskt land. är undantagen denna bestämmelse. Enligt överenskommelsen skall varje land betala ersättning för av det antal studenter som läser i ett annat land. Den årliga ersättningen per studerande är . Nordiska minister-rådet godkänner storleken av den ersättning vart och ett av de fyra länderna skall betala. För att budgettekniskt administrera denna ordning skall enligt artikel 7 betalningen mellan länderna avräknas som en minskning eller ökning av dessa länders andel i den årliga budgeten för . Regeringen har godkänt överenskommelsen. Enligt artikel 10 skall överenskommelsen träda i kraft efter den dag då samtliga parter har meddelat det finska att överenskommelsen godkänts, dock tidigast . Eftersom betydligt fler studenter från övriga nordiska länder kommer till för att studera jämfört med antalet svenska studenter som väljer att läsa i ett annat nordiskt land, kommer den slutliga kostnaden för andel till Nordiska ministerrådets budget - efter avräkning av utbildningskostnaderna - att bli något lägre än vad som beräknats under detta anslag. Beloppen för studentutbytet skall emellertid beräknas i efterhand och kan komma att variera . Regeringen kommer från och med att föra bort beloppet från anslaget B 2. som en besparing. och utveckling () 1994/95 Utgift 28 6991 1995/96 Anslag 46 460 Utgiftsprognos 34 200 därav 1996 21 200 1997 Förslag 24 207 1998 Beräknat 25 137 1999 Beräknat 25 765 1Beloppen anges i tusental kr arbetar genom medlemskapet i för långsiktig ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet i medlemsländerna och för expansion av världshandeln på multilateral och icke diskrimerande basis. har utsträckt sin verksamhet till att täcka nästan samtliga samhällsområden. Däribland kan nämnas studie rörande sysselsättning och arbetslöshet och organisationens arbete med s.k. framtidsfrågor inom handelssystemet (handel och miljö, handel och konkurrens, handel och investeringar, handel och arbetsvillkor). Denna utvidgning av verksamheten har fått konsekvenser för organisationens budget och övriga arbete. Huvuddelen av budget avser kostnader för sekretariatet och de traditionella OECD-aktiviteterna. Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen efter en skala framräknad på basis av BNP. Den svenska andelen är 1,, vilket är en sänkning från 1,1995. Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag exempelvis till det internationella energiorganet (; IEA), atomenergiorganet (; ), europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), centret för utbildningsforskning (; ) samt olika specialprogram. befinner sig i en förändringsprocess till följd av budget-nedskärningar som medlemskretsen utvidgats och nya uppgifter tillkommit. Regeringens målsättning i denna förändringsprocess är att slå vakt om kärnverksamhet och dess beprövade arbetsmetoder, men verka för att effektivisera och rationalisera arbetet. budget löper under kalenderåret och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar - beloppet betalas i utländsk valuta. Med ledning av tillgängligt underlag har anslaget beräknats till . l994/95 Utfall 700 0061 Reservation 136 288 l995/96 Anvisat 1 352 808 Utgiftsprognos 1 475 200 därav 1996 1 066 400 l997 Förslag 150 206 l998 Beräknat 156 124 l999 Beräknat 162 150 1Beloppen anges i tusental kr Från och med budgetåret l997 föreslås anslaget för Fredsbevarande verksamhet under huvudtitel delas upp på två utgiftsområden. Kostnader som avser fredsfrämjande verksamhet med trupp, inklusive PFF-övningar, belastar därmed utgiftsområde 6. Totalförsvar, medan annan fredsfrämjande verksamhet (se vidare inledningsavsnittet under verksamhetsområde B) belastar utgiftsområde 5. och internationell samverkan. Anslaget Fredsbevarande verksamhet föreslås fr.o.m. nästa budgetår benämnas Fredsfrämjande verksamhet eftersom detta blivit en accepterad samlingsbenämning för olika typer av insatser inklusive konflikt-förebyggande, fredsskapande, fredsbevarande, fredsframtvingande och fredsbyggande. Målet för verksamheten är att kunna bidra till internationellt fredsfrämjande, i första hand inom FN och men också i EU:s regi och inom ramen för Partnerskap för fred (PFF). Det är angeläget att svenska insatser kan göras även utanför så att globala engagemang görs trovärdigt. Anslaget Fredsfrämjande verksamhet under utgiftsområde 5 skall användas för att bekosta insatser med observatörer, olika typer av övervakare, civilpoliser, för planerings- och förhandlingsarbete samt för att stödja seminarier, studier samt vissa utbildningsinsatser i och kring ämnet fredsfrämjande. Därutöver kan även finansieras svensk kursverksamhet inom PFF. Kostnaden för den militära fredsfrämjande verksamheten har under budgetåret l995/96 blivit betydligt högre än vad som förutsågs när förra budgetpropositionen skrevs. Kostnadsökningar har uppstått till följd av krav på högre löner samt ändrad tillämpning inom Försvarsmakten av skattelagstiftningen. Den del av anslaget som gäller fredsfrämjande verksamhet med militär trupp överförs till utgiftsområde 6. Därigenom bör styrning och uppföljning kunna effektiviseras. Uppdelningen av fredsfrämjandeanslaget på två utgiftsområden får emellertid inte hindra regeringen från att, vid behov, kunna fatta snabba beslut om svenska insatser. Enligt regeringens bedömning bör sådana kunna inrymmas inom den maximala gränsen för anslagskredit på . Under pågående budgetår kan det dock inträffa att anslagsutrymmet måste utökas utöver vad som ryms inom kreditgränsen. Sådana tillfälliga utgiftsbehov bör i avvaktan på ett riksdagsbeslut likvidmässigt hanteras genom en ökad kredit på räntekontokrediten för Fredsfrämjande verksamhet inom den allmänna, av fastställda, kreditramen. (Se även volym 1, avsnitt 4.4.6.) Inom regeringen kommer även i fortsättningen att ha det övergripande ansvaret för den säkerhetspolitiska dimensionen av deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. 5 C Information om i utlandet Informationen om i utlandet utgör en viktig del av svensk utrikespolitik. Det förtroende och den goodwill som byggs upp i omvärlden genom informationsinsatser, kulturutbyte samt utbildnings- och forskningsutbyte leder även till export, ökad turism till och ökade investeringar i och därmed till tillväxt och sysselsättning. Det bör därför fästas stor vikt vid informationen om i utlandet i utlandsmyndigheternas verksamhet. Det är av största vikt att svenskt samhälle, näringsliv, kulturliv, miljövård och svenska ståndpunkter blir kända i vår omvärld. Samordningen mellan de statliga organens informationsinsatser, liksom samspelet mellan stat, näringsliv och folkrörelser är av största betydelse. i utlandet inom har väsentligt förstärkt utbytet och samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer när det gäller allmän information om , kulturutbyte, exportfrämjande, investeringsfrämjande och turism. Den beräknade utgiftsutvecklingen på verksamhetsområdet om i utlandet t.o.m. till följd av tidigare fattade beslut är följande (): Utgift Anvisat Utgifts-därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 prognos 1996 1997 1998 1999 1995/96 71 105 112 69 65 64 66 Övergripande mål för verksamheten är att skapa ett gott anseende och förtroende för och därmed medverka till att bidra till tillväxt och sysselsättning. Den tilltagande internationaliseringen och konkurrensfördelar inom en rad sektorer innebär goda förutsättningar att framhäva attraktionskraft och potential. Otillräckliga statliga resurser innebär att genomförandet av informationsinsatser i utlandet numera är starkt beroende av andra nationella och lokala samarbetspartners. 1994/95 Utgift 56 7861 Reservation 3 478 1995/96 Anslag 88 784 Utgiftsprognos 92 262 därav 1996 52 667 1997 Förslag 55 237 1998 Beräknat 54 434 1999 Beräknat 56 071 1Beloppen anges i tusental kr. är en statligt finansierad stiftelse med uppgift att vara ett centralt informations- och serviceorgan för information om i utlandet. Det övergripande målet för Svenska Institutets verksamhet är att öka kunskapen om i utlandet. Detta skall, i enlighet med institutets stadga, ske genom informationsverksamhet om svenskt samhälls- och kulturliv, kultur- och erfarenhetsutbyte, utbyte inom utbildning och forskning samt stöd till svenskundervisning. Anslaget, som är Svenska Institutets huvudanslag, finansierar informations-, kultur- och erfarenhetsutbyte med utlandet. Genomförandet sker i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen. Därutöver har institutet anslag och uppdragsmedel för biståndsrelaterade insatser i och i tredje världen (utgiftsområde 7), för uppdrag på utbildnings- och forskningsområdet (utgiftsområde 16), och för insatser som rör internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att reservationen utgörs av medel som beslutats för informationssatsningar /95, men som utbetalats först /96.