prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen konstaterade att anspråk på medel inte kunde inrymmas inom statsbudgetens ramar. Regeringen föreslog därvid ett i stort sett realt oförändrat anslag för drift och underhåll för . I årets anslagsframställning har redovisat dels ett basprogram för vägunderhåll som är jämförbart med dagens situation, dels ett målalternativ med en högre ambitionsnivå. Jämfört med basprogrammet, som omfattar , föreslår en utökad satsning på trafiksäkerhet med , miljöåtgärder med , väginformatik med , vägunderhåll med och kompletteringsprodukter i vägnätet med . målalternativ inrymmer således en utökad satsning på utöver basnivån. Med en sådan anslagsökning anser att vägkapitalet kan vidmakthållas på nuvarande nivå och att förbättringar och utjämningar över landet kan ske vad gäller vägarnas ytstandard och bärighet. Dessutom kan trafiksäkerhetsmålen för uppnås liksom miljömålen enligt den särskilda planen för miljö och trafiksäkerhet. konstaterar att anslagsnivån har inneburit en försämring av beläggningarnas tillstånd på delar av det mindre och medelstora vägnätet. har på uppdrag av regeringen utarbetat en särskild plan för miljö och trafiksäkerhet. I planen redovisar en strategi för hur miljö- och trafiksäkerhetsmålen för vägtrafiken skall kunna uppnås respektive . Den särskilda planen förutsätter ett samarbete mellan olika aktörer; förutom exempelvis med kommunerna, trafikhuvudmännen och polisen. använder ca av anslaget A 2. Drift och underhåll av statliga vägar för reformer i den särskilda planen, varav avser trafiksäkerhetsåtgärder och miljöåtgärder. För att genomföra hela reformpaketet i den särskilda planen krävs totalt insatser på varav del är . Av detta avser trafiksä- kerhetsåtgärder och miljöåtgärder. För att skulle kunna fullfölja sin del av den särskilda planen krävs således att anslaget utökas med utöver dagens nivå. disponerar särskilt av anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för väginformatik (RTI-program). Inom ramen för sektorsansvar som fastställdes av ingår ansvar för frågor om väginformatik (prop. 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231). Av anslagsframställning framgår att avsatts för väginformatik i basalternativ och ytterligare föreslås i det utökade målalternativet. Med hänsyn till det tillgängliga utrymmet inom utgiftsområdet kan emellertid inte målnivå för anslaget Drift och underhåll av statliga vägar genomföras. Den satsning som inryms i regeringens förslag för innebär dock ett visst utrymme för ytterligare satsningar på vägunderhåll, trafiksäkerhet, miljö eller väginformatik, dock inte tillräckligt för att långsiktigt uppnå de uppsatta trafikpolitiska och miljöpolitiska målen. Det ankommer på att fördela resurserna inom anslaget på ett sådant sätt att de trafik- och miljöpolitiska målen kan nås i så hög utsträckning som möjligt. Det skall ske med beaktande av vad som inledningsvis anförts om de övergripande målen för . Regeringen bedömer att det långsiktigt kommer att finnas möjlighet att höja anslagen till drift och underhåll av statliga vägar, om detta får ske på bekostnad av investeringar i infrastruktur. är emellertid investeringsanslagen till stora delar intecknade av pågående projekt. En strategi för hur infrastrukturhållningen skall utvecklas kommer att presenteras av regeringen . Mot bakgrund av ovanstående faktorer beräknar regeringen anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för till 6 . Vid beräkningen av anslaget har regeringen tagit hänsyn till att avräknats för överföring av arkiv från och Region till . 1994/95 Utgift 5 655 6581) Anslagssparande 1 134 4532) 1995/96 Anslag 7 442 6563) Utgiftsprognos 8 425 000 därav 19965 282 000 1997 Förslag 4 314 313 1998 Beräknat 3 785 000 1999 Beräknat 3 676 000 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Avser anslagssparande/utnyttjande av kredit vid utgången av /95 3)Avser 18 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. De utgifter som belastar anslaget är byggande av stamvägar och övriga riksvägar, bärighetshöjande åtgärder på vägnätet samt ränta och amortering för lån för väg E 6, delen Stenung sund-Ljungskile. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna på området är kon- kurrenssituationen och kostnadsutvecklingen inom anläggningssektorn. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslagssparandet var mycket stort, . Skälet till detta var bl.a. att planerade byggstarter har blivit försenade på grund av försenade planarbeten. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar dock att kommer att förbruka största delen av anslagssparandet under /96. Detta beror delvis på att anslaget minskades inför /96, men också på att ett antal projekt numera kommit igång. Anslagssparandet beräknas vid utgången av vara ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 4 314 313 tkr | | | | Planeringsram 1998-1999 | | | | Planeringsram 1998: 3 785 000 tkr | | Planeringsram 1999: 3 676 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Inom ramen för anslaget finansieras investeringar i stamvägar, övriga riksvägar och bärighetshöjande åtgärder inom bärighetsprogrammet. Med utgångspunkt från det av beviljade anslaget för /96 och anvisade planeringsramar har upprättat en investeringsplan för de tre verksamhetsåren 1996-1998. Följande större projekt har startats och : Objekt Kostnad, mkr E 4 405 E 4 330 E 4 Vid Tånnö 260 E 4 Gammelsta 253 E 4 181 E 4 Sväm-Stora Åby 169 E 4 Mölletofta-Ljungaskog 159 E 4 119 E 4 Kungens kurva-Hallunda 93 E 4 70 E 4 norra tpl-Kista tpl 54 E 4 Vägtrafikledning huvudvägar 45 E 6 Ryamotet-P länsgräns 115 E 6 Fåssbergsmotet 72 E 6 Gnistängsmotet 42 Rv 20 Grundbro-Järsta 64 Rv 40 O länsgräns-Högåsen 155 Rv 80 250 Rv 61 etapp 1 201 Rv 61 etapp 2 180 Rv 55 52 Den nationella väghållningsplanen omfattar investeringar på i stamvägnätet. Nedlagda kostnader fram t.o.m. är . Detta har resulterat i att andelen väg på 4 mellan och med full målstandard har ökat från år . Övriga effekter framgår av nedanstående tabell med genomförandeläget för den nationella väghållningsplanen fördelat på stråk. Nationell väghållningsplan 1994-2003 ---------------------------------------------------------------------- Uppnått Mål Medel Mål Längd 1993 2003 Stråk 1994-2003 Vägbredd mil mil Mil ---------------------------------------------------------------------- E4 7 410 Mv. 57 28 57 E4 2 540 Mv. 17 6 12 E4 1 550 13 m 21 14 17 E4 2 100 13 m 65 48 51 Rv40 3 700 Mv. 14 2 14 E6 2 180 Mv. 31 20 31 E6 2 170 Mv./13 m 19 6 11 E20 250 13 m 28 26 28 E20 2 660 Mv. 16 5 15 E18 3 280 Mv./13 m 51 13 30 E22 1 260 13 m 52 42 52 Rv70 260 13 m 24 11 13 Rv45 1 200 Mv./13 m 21 5 8 Rv26 340 13 m 14 1 4 Rv48/64 85 13 m 18 3 4 790 13 m 27 11 19 Rv50/60 520 13 m 28 8 12 Rv55/56/53/67 200 13 m 23 1) 2) 200 13 m 18 1) 2) Rv25 110 9 m 42 1) 2) Rv31/33 510 9 m/13 m 46 1) 2) E10 260 9 m/13 m 29 1) 2) E12 Holmsund-Umbukta 210 Mv./13 m 5 1) 2) E14 860 9 m/13 m 137 1) 2) E65 ---------------------------------------------------------------------- Summa 34 645 803 ---------------------------------------------------------------------- 1) Kortare avsnitt 2) Mindre projekt Genomförandeläget av den nationella väghållningsplanen ------------------------------------------------------------------- Nedlagd Uppnått Prognos Prognos kostnad kostnad mål 2004 Stråk till mil 2004 ------------------------------------------------------------------- E4 3 134 40 7 290 57 E4 700 9 2 500 12 E4 32 15 1 550 17 E4 2 308 50 2 040 51 Rv40 310 2 3 660 14 E6 1 683 26 2 200 31 E6 728 11 2 100 11 E20 269 26 240 28 E20 747 7 2 580 15 E18 1 376 18 3 300 30 E22 397 45 1 170 52 Rv70 7 11 260 13 Rv45 42 5 1 200 8 Rv26 186 3 340 4 Rv48/64 9 3 85 4 185 12 790 19 Rv50/60 72 9 520 12 Rv55/56/53/67 6 200 9 200 Rv25 8 110 Rv31/33 21 510 E10 230 230 E12 Holmsund-Umbukta 151 210 E14 190 860 E65 ------------------------------------------------------------------- Summa 12 798 34 145 ------------------------------------------------------------------- Kommentarer: Alla belopp redovisas i prisnivå . Prognos kostnader är mycket osäker på grund av den långa tid som återstår. Uppnådd målstandard 96-06 baseras på vägobjekt som öppnats för trafik. Prognosen för förutsätter medelstilldelning enligt planen. Med utgångspunkt från den anvisade planeringsramen för () har bedömt den del av planeringsramen som inte är intecknad i redan pågående projekt till vid ingången av . har med utgångspunkt i tidigare fastställda planeringsramar redovisat att följande större vägprojekt skulle kunna påbörjas : Vägprojekt 1997 E 4 (E län) 444 43 E 4 Trafikplats (AB län) 54 54 E 22 Söderåkra-Hossmo (H län) 530 90 Rv 23 (L län) 95 60 Rv 29 Hoka-Hakafors (K län) 180 10 Rv 30 Bredåkra-Möllenås (K län) 100 30 Summa 1 403 287 Kostnaden för dessa projekt kan beräknas till ca . Totalt omfattar dessa projekt investeringar på . Utöver dessa investeringar har planerat att göra nystarter av smärre investeringar i övriga riksvägar för ca och nystarter av bärighetshöjande åtgärder för ca . har påpekat det olämpliga i att lån i för investeringar i väg E 6, delen , saknar en plan för återbetalning trots att vägen har varit öppen för trafik . har i årets anslagsframställning, , föreslagit regeringen att skall beviljas ett engångsanslag om för lösen av lån för väg E 6. Regeringen bedömer det emellertid inte som möjligt att vid ett enda tillfälle lyfta hela lån för väg E 6 i . Även om inte statens upplåningsbehov ökar genom att göra en sådan transaktion kommer det att belasta statsbudgetens underskott. Regeringen föreslår i stället att skall få belasta anslaget Byggande av vägar med ett belopp som lägst motsvarar verkets avskrivningar för gjorda investeringar på 6. I syfte att minska underskottet i statsbudgeten har regeringen i årets vårproposition (prop. 1995/96:150) redovisat vilka besparingar som skall genomföras fördelat på olika utgiftsområden. Inom ramen för utgiftsområde 22 har ett ytterligare krav på besparingar lagts fast, jämfört med de besparingsbeting som redovisades i den förra budgetpropositionen. Detta besparingskrav omfattar för och ytterligare för , samt omfördelning av till åren 2000-2001. Regeringen anser att anslaget för Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar skall höjas för . För att finansiera en sådan höjning av statsbidraget inom ramen för av fastställt utgiftstak måste bl.a. anslaget för Byggande av vägar minskas jämfört med vad som tidigare planerats (jfr avsnitt A 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar). I enlighet med skall diverse olika investeringar i kollektivtrafikanläggningar finansieras med överförda vägmedel. Skälet för detta är att medel frigörs från anslaget för byggande av vägar när planerade vägprojekt i stället finansieras genom lån och vägtullar. har tidigare beslutat (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) att får överföra vägmedel till anslaget Byggande av länstrafikanläggningar för utbetalning till i takt med att avsatta medel frigörs. Utöver de projekt som ansvarar för skall även Nynäsbanans upprustning delvis finansieras med sådana överförda vägmedel. Medel för Nynäsbanans utbyggnad till dubbelspår finns redan anvisade över anslag Nyinvesteringar i stomjärnvägar. Däremot har inte frigjorda vägmedel överförts till disposition. Regeringen har därför i årets budgetproposition, vid beräkningen av anslaget Byggande av vägar respektive anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar, särskilt tagit hänsyn till detta. Mot bakgrund av vad som ovan nämnts beräknar regeringen anslaget Byggande av vägar till för . Planeringsramen för beräknas till och planeringsramen för beräknas till . De av regeringen föreslagna planeringsramarna är mycket knappa . bör redan inför verksamhetsplaneringen för beakta de minskade anslag som aviseras genom att anpassa byggstarterna och tillse att pågående utbyggnader kan fullföljas utan avbrott. 1994/95 Utgift 1 326 8321) Anslagssparande 1 027 0172) 1995/96 Anslag 2 374 0003) Utgiftsprognos 2 664 000 därav 1996 1 965 000 1997 Förslag 1 228 000 1998 Beräknat 1 233 000 1999 Beräknat 1 293 000 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Avser anslagssparande/utnyttjande av kredit vid utgången av /95 3) Avser 18 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget används för att finansiera planerade åtgärder i det regionala trafiksystemet i enlighet med fastställda länstrafikanläggningsplaner och för finansiering av kollektivtrafikanläggningar enligt de särskilda stor- stadsöverenskommelserna. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för byggande av länsvägar och kostnader för investeringar i länsjärnvägar. Vidare lämnas från anslaget bidrag till byggande av vissa regionala kollektivtrafikanläggningar. Såsom regionala kollektivtrafikanläggningar räknas väg-, gatu- och spåranläggningar för regional kollektiv persontrafik, kommunala flygplatsanläggningar, kajanläggningar för regional kollektiv person- och godstrafik, investeringar i fartyg för regional kollektiv person- och godstrafik samt stationer, terminaler, vänthallar och liknande anläggningar. Från anslaget betalas även medel till kollektivtrafikinvesteringar enligt storstadsöverenskommelserna i de fall någon annan än staten är huvudman för genomförandet. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett mycket stort anslagssparande, . Skälet till detta är att genomförandet av storstadspaketen gått långsammare än planerat. Regeringen stoppade därför utbetalningen av statsbidrag till för investeringar i kollektivtrafikanläggningar liksom alla byggstarter av nya vägprojekt i regionen. beslutade regeringen att häva byggstoppet och bemyndiga att fortsätta utbetalningen av statsbidrag till . Med anledning av remissbehandlingen av slutbetänkande (SOU 1995:82) Finansieringslösningar för Dennis- och Göteborgsöverenskommelserna har den för Göteborgsöverenskommelsen föreslagna finansieringslösningen ifrågasatts av de regionala parterna. Därmed kan den överenskomna finansieringen äventyras. För att inte skapa en ofinansierad låneskuld har regeringen i beslut tills vidare stoppat dels återstående utbetalningar av statsbidraget till kollektivtrafikinvesteringar, dels igångsättningen av de vägprojekt i överenskommelsen som finansieras med ordinarie anslagsmedel. Som en följd av förseningarna i genomförandet av storstadsöverenskommelserna beräknas anslagssparandet vid utgången av till ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 1 228 000 tkr | | | | Planeringsram 1998-1999 | | | | Planeringsram 1998: 1 233 000 tkr | | Planeringsram 1999: 1 293 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Från anslaget bekostas såväl investeringar i enlighet med fastställda länstrafikanläggningsplaner som statsbidrag till investeringar i kollektiv- trafikanläggningar i , och . På grund av förseningar vid genomförandet av storstadspaketen kommer inte behovet av statsbidrag att vara så omfattande som beräknat. Regeringen föreslår därför ett något mindre anslag än vad som föreslagit. Regeringen beräknar anslaget för till . beräknas anslaget till och för till . Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar 1994/95 Utgift 655 2471) Utg. reservation 13 1032) 1995/96 Anslag 329 4493 ) Utgiftsprognos 343 000 därav 1996 343 000 1997 Förslag 610 000 1998 Beräknat 610 000 1999 Beräknat 610 000 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Avser reservation vid utgången av 3)Avser 12 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. De utgifter som belastar anslaget är utbetalning av statliga bidrag till drift och byggande av enskilda vägar samt viss administration vid . En jämförelse mellan budget och utfall visar att det anvisade anslaget underskreds med . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar att samtliga anvisade medel beräknas att förbrukas. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Målet med bidragsverksamheten till enskilda vägar är att upprätt-| | hålla standard och tillgänglighet på det enskilda statsbidrags- | | berättigade vägnätet. | | | | Resurser 1997 | | | | Anslag 610 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- beslutade efter förslag från regeringen att minska anslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar från till (prop. 1994/95:100 bil. 7, bet. 1994/95:TU18, rskr. 1994/95:239). Mot bakgrund av beslut uppdrog regeringen åt att redovisa hur det statliga stödet till enskild väghållning används och hur det fördelas på olika ändamål och regioner samt vilka övriga former av bidrag som finns till enskilda vägar. utredning visar att det enskilda vägnätet är totalt varav inte erhåller något bidrag vare sig från stat eller kommun. En stor del av dessa vägar, , är skogsbilvägar som inte är öppna för allmän trafik. Det enskilda vägnätet som erhåller statsbidrag är 7 och förvaltas av 24 000 enskilda väghållare. Som jämförelse kan nämnas att det statliga vägnätet omfattar 9 och de kommunala gatu- och vägnätet 3 väg. Det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet växer med . Trafikarbetet på det enskilda vägnätet är litet, främst beroende på att andelen korta resor är stor. En tredjedel av det enskilda statsbidrags- berättigade vägnätet har en årsmedelsdygnstrafik som överstiger 100 fordon . Antalet boende utmed det enskilda statsbidragsberättigade vägnätet är ca 800 000 personer i ca 330 000 bostäder. Totalt 15 väghållare har färjeleder som erhåller statsbidrag. Exempel på dessa färjeleder är Visingsöfärjan i , Ornöfärjan, Tynningöfärjan och Högmarsöfärjan i samt färjorna till i . av det enskilda statsbidragsberättigade vägnätet sköts av kommunerna utan ersättning från vägsammanslutningarna. Det statliga bidraget betalas i dessa fall direkt till de aktuella kommunerna (29 st). 153 kommuner lämnar bidrag till de enskilda vägföreningarna för att täcka skillnaden mellan det statliga bidraget och den faktiska väghållningskostnaden. Ytterligare en del kommuner lämnar endast ett mindre bidrag. Den väglängd som berörs är ca 2 . I de återstående 36 kommunerna lämnas inget statligt bidrag till de enskilda vägföreningarna. Den väglängd som här berörs är . Totalt uppgick kommunernas ekonomiska engagemang i enskilda vägar med statsbidrag till ca . Den egna insatsen från de enskilda vägföreningarna var lika stor, . Det statliga bidraget var . Totalt var således utgifterna för den enskilda statsbidragsberättigade väghållningen ca . Statsbidraget fördelades på följande ändamål: Årlig drift Särskild drift Byggande Färjor Administration Summa Av statsbidraget till årlig drift avsattes år till drift av utfartsvägar för fast boende och för genom- fartsvägar. Den privata insatsen per hushåll till det enskilda statsbidragsberättigade vägnätet var som nämnts ovan . Snittkostnaden varierade från per hushåll i till ca per hushåll i region . Variationen per hushåll är dock stor. Effekter av minskade statliga bidrag Villkoren för att erhålla statsbidrag för drift och byggande av enskilda vägar finns reglerat i förordningen (1989:891) om statsbidrag till drift och byggande av enskilda vägar samt i föreskrifter (VVFS 1990:4) om statsbidrag till enskild väghållning. Enskilda vägar som erhåller statligt driftbidrag skall hållas öppna för trafik. Enligt bidragsförordningen lämnas statsbidrag till årlig drift varierande mellan beroende på till vilken kategori vägen hör. Efter halveringen av anslaget för statsbidrag till byggande och drift av enskilda vägar är bidragsandelen följande: Vägkategori Bidrag , % för fast boende inom landsbygdsområde 30 Väg för fast boende inom bebyggelseområde 18 Genomfartsväg 34 Väg av betydelse för friluftslivet 22 Väg för fritidshusbebyggelse 18 Väg för näringslivet 30 har i sin utredning gjort bedömningen att en konsekvens av de halverade anslagen är att en tredjedel av de statsbidragsberättigade enskilda vägarna kommer att stängas för allmän trafik om inte kommunerna kompenserar för det minskade anslaget. har bedömt att en minskning av anslaget till högst jämfört med inte torde medföra någon omfattande avstängning av de enskilda vägarna för allmänheten. Avstängningarna bedöms i detta fall till . har även redovisat förslag till hur utformningen av det statliga bidragssystemet bör utformas för att erhålla ett stöd vid anslagsnivå som särskilt beaktar att inte kostnaderna för den privata insatsen per hushåll blir oskäligt höga liksom alternativ där friluftslivets och näringslivets vägar prioriteras. redovisar även förslag till ett sammanvägt alternativ med krav på ett statligt bidrag om . utredning visar att den genomsnittliga kostnaden för enskild väghållning per hushåll efter avdrag för statsbidrag är . Om den egna kostnaden för väghållning per hushåll maximeras till högst behöver ca 4 000 föreningar ett tilläggsbidrag om . Maximeras den egna kostnaden till behöver 6 500 vägföreningar tilläggsbidrag på tillsammans . Skall den egna kostnaden maximeras till högst genomsnittskostnaden behöver 10 000 vägföreningar ett tilläggsbidrag på sammanlagt . För friluftsalternativet föreslår ett ökat anslag med och för näringslivsalternativet ett utökat anslag med . Av remissinstanserna anser () att det inte går att göra de kvantifieringar av avstängningsfrekvenser som gjort i sin utredning. RRV ifrågasätter också den schablonmässiga hanteringen av bidraget utan koppling till den samhällsekonomiska nyttan av bidraget, vilket RRV förordar som ledstjärna vid beslut om bidrag. Övriga remissinstanser förordar ett höjt anslag till nivå utan att ifrågasätta varken utredningsmetodik eller syftet och målet med anslaget. är emellertid berett att föra en diskussion om omprioriteringar inom anslaget på olika ändamål. Mot bakgrund av utredning föreslår regeringen att anslaget Bidrag till byggande och drift av enskilda vägar skall höjas i nivå med förslag till sammanvägt alternativ. Regeringen beräknar mot bakgrund av vad som anförts anslaget till för . : Kostnader för registerverksamhet 1994/95 Utgift 341 3521) Anslagssparande 31 0512) 1995/96 Anslag 598 5133) Utgiftsprognos 567 000 därav 1996 386 000 1997 Förslag 371 000 1998 Beräknat 385 000 1999 Beräknat 385 000 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Avser anslagssparande/utnyttjande av kredit vid utgången av /95 3)Avser 18 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Från anslaget betalas kostnaderna för upprätthållande av registerverksamheten. De utgifter som belastar anslaget avser utfärdande av körkort och registreringsskyltar, administration av fordonsbeskattning och fel- parkeringsavgifter samt registerhållning för fordon, körkort och yrkestrafik. En jämförelse mellan budget och utfall visar på ett underskridande av anslaget med ett anslagssparande som följd. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar på ett anslagssparande på vilket skall läggas till föregående års anslagssparande om . Det totala anslagssparandet beräknas således till vid utgången av . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Målet för registerverksamheten är att tillhandahålla ett aktuellt| | trafik- och körkortsregister med hög tillgänglighet till lägsta | | möjliga kostnad. | | | | Resurser | | | | Ramanslag 371 000 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster : 635 670 tkr | -------------------------------------------------------------------- Vid beräkningen av anslaget har regeringen tagit hänsyn till det prognostiserade anslagssparandet vid utgången av . Regeringen föreslår därför ett lägre anslag än vad har yrkat. Regeringen beräknar anslaget till 1997. Regeringen beräknar att verksamhetens kostnader långsiktigt kommer att ligga på en nivå om . Regeringen beräknar därför anslaget till denna nivå.