prop · GK0341 · 1997-01-01 00:00:00 — var ett av de första länderna som ratificerade konventionen . 153 stater har f.n. ratificerat konventionen. Till konventionen har emellertid ett förhållandevis stort antal reservationer avgivits. Ett flertal av dessa är långtgående och står i strid med konventionens ändamål och syfte, vilket inte är tillåtet. arbetar aktivt för att få stater att dra tillbaka sådana folkrättsstridiga reservationer, bl.a. genom skriftliga invändningar. Till konventionen är en s.k. övervakningskommitté (CEDAW) knuten. Kommittén granskar de rapporter om tillämpningen av konventionens bestämmelser som stater skall lämna in . lämnade sin fjärde tillämpningsrapport. Rapporten kommer att granskas av kommittén tidigast och troligtvis inte förrän . I detta sammanhang kan nämnas att kommittén är mycket arbetsbelastad. De nordiska länderna har därför föreslagit en ändring av konventionens artikel 20 i syfte att möjliggöra utökad mötestid för granskning av rapporter. Förslaget har antagits av generalförsamlingen och skall nu ratificeras av två tredjedelar av konventionsstaterna för att kunna träda i kraft. En arbetsgrupp under FN:s kvinnokommission har inrättats med uppgift att behandla frågan om ett tilläggsprotokoll för att möjliggöra klagorätt för enskilda till konventionen. Arbetsgruppen är öppen för samtliga medlemsstater och i arbetet deltar även konventionens övervakningskommitté CEDAW. har ställt sig positiv till ett tilläggsprotokoll. Arbetsgruppen kommer att mötas nästa gång i samband med kvinnokommisssionens möte . har till uppgift att arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter. Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig del av denna uppgift. deltar i styrkommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) som träffas . Kommittén anordnar också konferenser och seminarier. ägde konferensen rum i . Ordförande för konferensen var vice statsminister och jämställdhetsminister och premiärminister . Vidare anordnades två seminarier, ett om kvinnor och migration och ett om nationell politik rörande jämställdhet mellan kvinnor och män. Därutöver anordnades en hearing med zigenska kvinnor från Väst-, . Ett arbetssätt som utvecklats är inrättandet av särskilda expertgrupper med uppgift att belysa och komma med förslag i olika frågor. Följande grupper har utsetts och arbetat : en - i samarbete med styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) - om migration, kulturell mångfald och jämställdhet mellan kvinnor och män, en om våld mot kvinnor och en om rätt till fri abort. deltog i den förstnämnda gruppen. bildades en expertgrupp om intolerans, rasism och jämställdhet mellan kvinnor och män och en expertgrupp som arbetar med metodutveckling för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden. ingår i den sistnämnda gruppen. Gruppernas rapporter behandlas sedan i styrkommittén. En viktig fråga för kommittén är förslaget om ett eventuellt tilläggspro- tokoll om jämställdhet mellan kvinnor och män till om mänskliga rättigheter. Förslaget har behandlats av expertkommittén för utveckling av mänskliga rättigheter () i för vilken är ordförande och av styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). De båda kommittéerna kom till motsatt slutsats i fråga om behovet av ett tilläggsprotokoll om jämställdhet. Frågan har lämnats till ministerkommittén som också har att ta ställning till om man skall undersöka andra lösningar än ett tilläggsprotokoll på dessa frågor. presenterar generalsekreterare en årlig rapport om jämställdhetsarbetet inom . förbereds bl.a. en fjärde jämställdhetsministerkonferens i med temat Demokrati, kulturell mångfald och jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare planeras - på svenskt initiativ - en konferens om mäns roll när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. engagemang i det internationella jämställdhetsarbetet gäller också där deltar i organisationens arbetsgrupp om kvinnors roll i ekonomin. Gruppen, som möts en gång , initierar studier och rapporter och anordnar konferenser och seminarier som på olika sätt berör frågor om kvinnor och ekonomi. utarbetas rapporter om ensamstående föräldrars situation och den framtida utvecklingen inom kvinnodominerade yrkesområden, t.ex. när det gäller lön. Vidare förbereds en konferens om kvinnors rörlighet på arbets- marknaden. Gruppen behandlar också frågor om hur ett jämställdhetsperspektiv införlivas på andra områden inom verksamhet. Den svenska utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska re- surser mellan kvinnor och män är föremål för ett stort intresse inom gruppen. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Liksom föregående år redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Föregående års redovisning återfinns i propositionen 1994/95:100, bilaga 6.10. Genom den utredning (dir. 1994:102) som regeringen tillsatt om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män kommer kunskaperna på detta område att öka väsentligt. Syftet är bl.a. att ytterligare utveckla den årliga statistikredovisningen. Årsinkomstens storlek beror framför allt på skillnader i arbetad tid och arbetskraftsdeltagande. Skillnader i lön och inkomst kan påvisas med flera olika mått. Till en del kan olikheter förklaras med skillnader i yrke, befattning, kvalifikationsnivå, arbetsmarknadserfarenhet, utbildning och ålder. Vissa av dessa faktorer kan dock vara statistiskt svåråtkomliga. fanns av kvinnorna i arbetskraften enligt . arbetade heltid, lång deltid, kort deltid medan var arbetslösa. Något större andel, , av männen fanns i arbetskraften och arbetade heltid. var deltidsanställda, huvudsakligen lång deltid, medan var arbetslösa. Den vanligaste orsaken till att kvinnor arbetar deltid är att de fortfarande bär huvudansvaret för arbetet med barn och hem. En annan orsak är arbets- marknadsskäl, dvs att det inte går att få längre arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Män arbetar deltid i huvudsak för att de också studerar eller för att de är sjukliga eller delpensionerade. Andelen deltidsarbetande har ökat efter att tidigare under 1980- talet ha minskat. I tabell 1 visas sambandet mellan lön och formell skolmässig utbildningsnivå för kvinnor och män i olika sektorer. Av tabellen går inte att utläsa om det finns ett samband mellan utbildningen och det ansvar och de arbetsuppgifter som individen har. Uppgifterna avser samtliga anställda inom stat, kommuner och landsting, både LO-grupper och tjänstemän, medan för den privata sektorn redovisas tjänstemän och arbetare var för sig. Till skillnad mot tidigare års redovisning omfattar uppgifterna såväl heltids- som deltidsanställda. Månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. Tabell 1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildningsnivå . Kvinnor Män Kvinnors lön rel. Antal Månadslön Antal Månadslön mäns, % Statligt anställda Förgymnasial utbildning 12 300 13800 9 000 15000 92 Gymnasial utbildning 46 400 13700 38 000 15500 88 Eftergymn < 15 000 15500 30 200 17700 88 Eftergymn >= 22 000 17600 40 400 20500 86 Forskarutbildning 2 800 21900 9 300 25000 87 Kommunalt anställda Förgymnasial utbildning 86 500 12700 20 400 13900 91 Gymnasial utbildning 270 600 13100 50 800 14600 90 Eftergymn < 103 200 14500 28 000 16300 89 Eftergymn >= 101 600 17100 43 600 19300 89 Forskarutbildning 600 23200 1 800 27600 84 Landstingsanställda Förgymnasial utbildning 14 900 12600 3 800 13300 95 Gymnasial utbildning 107 000 13500 18 400 14300 94 Eftergymn < 63 500 15300 9 100 15900 96 Eftergymn >= 34 300 19300 17 900 27200 71 Forskarutbildning 900 28900 2 800 37500 77 Tjänstemän privat sektor Förgymnasial utbildning 54 400 14600 59 800 18300 80 Gymnasial utbildning 191 700 14900 208 900 19100 78 Eftergymn < 56 100 16600 89 800 20200 82 Eftergymn >= 34 700 20100 73 300 25900 78 Forskarutbildning 700 26400 4 000 29900 88 Arbetare privat sektor Förgymnasial utbildning 126 600 12700 240 400 14100 90 Gymnasial utbildning 157 100 12500 368 200 14100 89 Eftergymn < 19 400 12400 32 100 13700 90 Eftergymn >= 3 200 12600 4 800 13900 91 Källa: SCB, Lönestatistiken När kvinnor och män efter avslutad utbildning börjar arbeta, förefaller det som om män får större ekonomiskt utbyte av sina investeringar i utbildning än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnor lägre lön än män. Tabell 2 visar kvinnors lön i procent av mäns lön för heltidsanställda . Tabellen är illustrativ men svårtolkad då näringsgrens- och sektorstrukturen har förändrats i hög grad under de den omspänner. Dessa sektorsförskjutningar kan påverka lönerelationen mer eller mindre tydligt inom olika områden. Lärarnas övergång från statligt till kommunalt reglerade löner är ett exempel på detta. Även överflyttningen av ca 60 000 personer från landsting till kommuner i samband med ÄDEL- reformen har påverkat sektorstrukturen. Därtill har omfattande bolagiseringar (bl.a.Telia och Posten) av statliga affärsdrivande verk medfört att deras personal i statistiken numera räknas till privat sektor. För gruppen industriarbetare som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns lön liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd mellan löner för olika befattningar, vilket i tabellen ger utslag i en lägre relativ lön för kvinnor. Uppgifterna för privat sektor avser endast industrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingår inte. Tabell 2 Kvinnornas lön i procent av männens lön , heltidsanställda Privat sektor Offentlig sektor Stats- Primär- Landstings- arbetare tjänstemänanställda kommunalt anställda anställda 1973 84 63 81 74 .. 1977 88 70 86 82 .. 1981 91 72 89 85 .. 1985 90 73 91 87 75 1989 90 75 89 83 74 1991 90 75 85(90)* 87(84)* 75 1993 91 77 84 86 73 1994 91 75 84 87 71 1995 Uppgifter jämförbara med 77** 84 88 70 saknas * Lärarpersonal har fr.o.m. kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran för kvinnors löner om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, lönestatistiken ** Preliminär uppgift Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna minskade fram till mitten av 1980- talet, men därefter har en viss ökning skett inom några sektorer. siffror tyder på att ökningen kan ha avstannat. Arbetsuppgifternas spännvidd från rutinarbete till ledande arbete och dess betydelse för kvinnors relativa lön inom olika kollektiv framgår till viss del av tabell 3. Tabellen visar att ju mindre rutinbetonat arbete, desto större skillnad mellan medellöner. På yrkesnivåer med större lönespridning är antalet män betydligt fler än antalet kvinnor, vilket påverkar relationen mellan kvinnors och mäns löner. Tabell 3 Månadslön i olika sektorer och ansvarsområden . Kvinnor Män Kvinnors lön rel. mäns, Antal Månadslön Antal Månadslön % Tjänstemän privat sektor 339 000 15 700 438 100 20 500 77 Ledande ställning 5 100 31 500 29 700 35 800 88 Självständigt kvalificerat arbete84 40019 300 235 200 21 900 88 Kvalificerat arbete 163 900 14 800 141 300 16 400 90 Rutinarbete 85 700 13 000 31 900 13 800 95 Arbetare privat sektor 309 700 12 500 654 700 14 100 89 Kommunalt anställda 563 500 14 000 145 000 16 400 86 SKAF - området 325 100 13 000 55 600 13 700 95 TCO/ - området 238 400 15 500 89 500 18 000 86 Landstingsanställda 220 800 14 900 52 300 20 200 74 SKAF - området 94 500 13 600 20 500 13 700 99 TCO/ - området 126 300 15 900 31 800 24 400 65 Kyrkokommunalt anställda 11 400 13 200 7 400 14 000 94 Statligt anställda 101 800 15 000 133 500 18 100 83 SKAF= TCO= SACO= Akademikers . Uppgifterna avser hel- och deltidsanställda. Deltidsanställdas månadslön har räknats om till heltidslön. Källa: SCB, lönestatistiken Inom landstingssektorn har kvinnor inom TCO/SACO-området en låg relativ lön beroende på en stor andel män med förhållandevis hög lön, bl.a. läkare. Inom SKAF-området är lönespridningen liten och kvinnors relativa lön blir av männens. Skillnader mellan sektorerna vad gäller verksamhet, yrkes-, ålders- och befattningsstruktur motiverar försiktighet då tolkningar och jämförelser görs av genomsnittliga löner mellan sektorerna. Verkligheten bakom siffrorna kan vara mycket varierad. Även utbildningens struktur i de olika sektorerna varierar som framgår av tabell 1. Liksom i tabellerna ovan som avser lönenivån kan en skillnad påvisas mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gäller arbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar förutom lön även de transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar av löner faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Uppgifterna är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Tabell 4 Arbetsinkomst för anställda samt företagare efter sysselsättningsnivå och socioekonomisk grupp , tkr Kvinnor Män Kvinnorsinkomst Antal Inkomst Antal Inkomst rel. Samtliga 1 757 000 144,7 1 697 000 208,8 69 Deltidsarbetande 1 - 49 %318 000 76,2 183 000 75,9 100 Deltidsarbetande 50 - 90 %557 000 123,3 197 000 136,2 91 Helårs- o heltidsarbetande882 000 182,9 1 317 000 238,2 77 därav Arbetare o lägre tjänstemän413 000162,9 585 000 191,8 85 Tjänstemän på mellannivå207 000 192,8 300 000 249,3 77 Högre tjänstemän 99 000 233,2 207 000 341,3 68 Företagare/lantbrukare 32 000 87,3 115 000 108,9 80 Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: SCB Be 21 Fler kvinnor än män har arbetsinkomst även om endast hälften arbetar heltid mot av männen. Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män för deltidsarbetande påverkas av hur många procent av heltid som arbetet omfattar. Inkomstskillnaden för heltidsarbetande påverkas förutom av arbete i olika yrken och näringsgrenar av att kvinnor i högre utsträckning än män är föräldralediga och att företagare i större utsträckning är män. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsarbetande män är lägre inom privat sektor än inom offentlig sektor och uppgår till . För kvinnor uppgår motsvarande arbetsinkomst till inom offentlig sektor och till inom privat sektor. För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande och pensionärer får man övergå till sammanräknad förvärvsinkomst, vilket är ett taxeringsmässigt begrepp som består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Inkomstens storlek beror förutom av lön på skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår. Inkomst av kapital ingår inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man bort grundavdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer för att få den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 5 redovisas uppgifter för samtliga med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare med barn särredovisas som ensamstående/sambeskattade med barn. Ensamstående/sambeskattade utan barn är således vissa inkomsttagare under , personer i normal förvärvsaktiv ålder men även ålderspensionärer. Tabell 5 Sammanräknad förvärvsinkomst för samtliga oavsett ålder , tkr Kvinnor Män Kvinnors inkomst Antal Inkomst Antal Inkomst rel. Totalt 3 516 000 116,7 3 364 000 170,6 68 Ensamstående utan barn1 544 000 104,7 1 592 000 132,7 79 Ensamstående med barn 262 000 130,4 47 000 196,6 66 Sambeskattade utan barn979 000 116,8 1 098 000 192,1 61 Sambeskattade med barn 731 000 136,9 628 000 226,9 60 ---------- 2 424 000 136,4 2 499 000 189,5 72 443 000 94,6 385 000 160,4 59 75 - år 479 000 72,9 302 000 117,1 62 Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB Be 20 . Inkomstrelationerna i tabellen är influerade av att både förvärvsarbetande och pensionärer ingår. Kvinnors högre grad av deltidsarbete medför lägre årliga inkomster, vilket tycks ha lika stor betydelse för inkomstrelationen för sambeskattade med eller utan barn. Att kvinnors inkomster är låga i förhållande till mäns bland pensionärer beror sannolikt på att kvinnor har ATP-pension i lägre omfattning än män. Som framgår av tabell 6 ökar den sammanräknade förvärvsinkomsten med stigande ålder. För kvinnor är inkomsten som störst i åldersgruppen medan den för män når sitt högsta genomsnittliga belopp i 50 - gruppen. Detta beror både på arbetskraftens sammansättning i form av heltids-/deltidsarbete, utbildning, karriärmöjligheter och lönenivå och på arbetslöshet. Kommunalskatten är i det nya skattesystemet proportionell mot beskattningsbar förvärvsinkomst upp till skiktgränsen där en statlig skatt på inträder. Kapitalskatten är ; dessutom ingår fastighetsskatt och förmögenhetsskatt i slutlig skatt. betalar något mer slutlig skatt än den yngre gruppen trots något lägre förvärvsinkomster. Skatteutfallet påverkas av mycket stora realisationsvinster vid försäljning av aktier, då skattesatsen var under detta år. Det antal ATP-poäng som inkomsttagarna 1994 är lägre för kvinnor än för män inom varje redovisad åldersgrupp. Poängen har minskat jämfört , speciellt för kvinnor och män . Andelen utan pensionspoäng ökar för både kvinnor och män. Andelen påverkas av konjunkturen och hur många som ingår i arbetskraften. Enligt RFV:s statistik för ökade andelen personer i åldern med maximal pensionspoäng (6,50, dvs. inkomster över 7,5 basbelopp) till för kvinnor. Det är den största andelen och antalet när ATP- systemet infördes . Antalet kvinnor med ATP-poäng var dock lägre än . Andelen män med maximal poäng var , vilket är lägre än . är det mer än fem gånger så många män som kvinnor som uppnår maximal ATP-poäng. Medelarbetstiden är lägre för kvinnor än för män i alla åldrar som följd av att deltidsarbete är betydligt vanligare för kvinnor. Att veckoarbetstiden för män överstiger i genomsnitt beror delvis på övertid men också på att egna företagare ingår i underlaget. Tabell 6 Inkomst, skatt, ATP-poäng och veckoarbetstid 1994 16-19 20-24 25-34 35-49 50-64 Samtliga Samtliga 20-64 20-64 Sammanräknad förvärvsinkomst,tkr kvinnor 19,0 85,1 126,0 150,3 147,6 136,4 132,1 män 20,2 96,6 166,5 212,9 215,7 189,5 183,7 Slutlig skatt, tkr kvinnor 4,6 24,2 36,1 45,8 45,7 41,1 38,1 män 4,9 28,5 51,8 73,9 79,6 65,1 58,8 Genomsnittlig ATP-poäng kvinnor 0,74 2,05 2,80 3,38 3,41 3,10 3,08 män 0,92 2,48 3,91 4,58 4,63 4,21 4,24 Andel utan ATP-poäng kvinnor 91,5 30,5 13,4 8,1 13,4 13,6 13,0 män 90,8 29,6 12,0 7,6 8,6 11,7 10,5 Medelarbetstid , timkvinnor21,532,9 32,9 33,9 31,1 33,2 32,8 män 26,1 37,7 40,5 41,8 37,7 40,6 40,3 Källa: SCB Be 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCB grundtabeller (arbetstid). Tabell 7 Över- eller underskott av kapital för personer med kapitalinkomst , tkr Kvinnor Män Antal Över- Antal Under- Antal Över- Antal Under- skott skott skott skott Totalt 2 196 000 11,5 1 407 000 16,0 1 721 000 22,01 808 000 25,1 Ensamst utan barn1 337 000 9,2 431 000 12,5 1 139 000 11,9 675 000 16,6 Ensamst med barn 49 000 14,2 183 000 17,4 7 000 75,9 37 000 32,9 Sambeskattade u barn606 00015,3 323 000 14,8 483 000 34,2 580 000 24,9 Sambeskattade m barn205 00015,1 470 000 19,4 92 000 78,0 516 000 35,8 ------- 933 000 14,5 1 297 000 16,6 689 000 36,81 637 000 26,2 329 000 16,1 78 000 9,1 236 000 27,9 128 000 16,4 75- år 409 000 13,2 28 000 7,6 243 000 19,8 39 000 11,1 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft kapitalinkomst Källa: SCB Be 20 Det nya skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och kapitalinkomster. I tabell 7 redovisas uppgifter för dem som har överskott resp. underskott av kapital. Medelvärdena avser den grupp som har över- respektive underskott. Det kan noteras att betydligt fler kvinnor än män har ett överskott av kapital även om medelbeloppen är lägre och att fler män har underskott av kapital. I tabell 8 nedan framgår att en något större andel kvinnor än män gör avdrag i sina deklarationer för inbetalda pensionspremier. De avdragna beloppen är dock något lägre och uppgår i genomsnitt till två tredjedelar av männens avdrag. Tabell 8 Frivilligt pensionssparande och värdet av avdragsgilla pensionspremier , andel procent och avdragsbelopp, tkr Kvinnor Män Andel Avdrag Andel Avdrag % tkr % tkr Totalt 19,0 7,3 16,8 10,0 Ensamst utan barn 10,8 7,5 11,3 8,2 Ensamst med barn 23,5 4,6 21,2 8,2 Sambeskattade u barn19,9 10,4 17,3 13,1 Sambeskattade m barn33,5 5,6 29,7 8,6 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag Källa: SCB Be 20 Försäkringspremie får dras av som allmänt avdrag med (ett basbelopp) och dessutom av den del av tjänsteinkomsten som överstiger 10 men inte 20 basbelopp. Tabell 9 Tillgångar och skulder fördelade efter familjens taxeringskod , medelvärden, tkr Ensamstående Sambeskattade Kvinnor Män Småhus 219,0 225,8 390,0 Bostadsrätter 40,6 40,4 61,1 Bankmedel/värdepapper 128,8 142,8 264,2 Övrigt 36,8 44,8 69,0 Summa tillgångar 192,7 227,4 602,3 Skulder 127,9 171,4 380,5 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag Källa: SCB Be 20 Uppgifter om tillgångar och skulder är hämtade från taxeringsstatistiken som underlag för beräkning av skattepliktig förmögenhet och finns endast tillgängliga t.o.m. . finns endast uppgift om summa förmögenhet för dem med skattepliktig förmögenhet om . Tillgångar och skulder får fördelas mellan hushållsmedlemmarna efter familjens val. Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som föreslogs i propositionen (1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364) om jämställdhetspolitiken inför 90-talet. Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, Bil. 12, s. 337 f.). hade centrala och regionala styrelser sammantaget kvinnor. Det är en ökning . Det totala antalet redovisade styrelser på central nivå var 1995 jämfört med 1994. Årets redovisning avser förhållanden per . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. De centrala myndigheter som ingår i redovisningen har en styrelse med besluts- funktioner enligt verksförordningens (1987:1100, 1995:1322) modell. Detta för att åstadkomma enhetlighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördel- ningen i de affärsdrivande verken samt några myndigheter som har råd istället för styrelse. Med detta avses även insynsråd som nämns i 5§ i den nya verksförordningen (1995:1322). Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat sedan 1994 års redovisning. De uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns liksom föregående år i styrelser under Socialpartementet, , tätt följt av kvinnliga ledamöter. Andelen kvinnliga ordförande har ökat från till sedan förra årets redovisning. Utbildningdepartementet, och har lika många kvinnliga som manliga ordföranden i sina styrelser. I tabell 3 och 4 redovisas andelen kvinnor i sex regionala myndighetsgrupper jämfört med sju i förra årets redovisning. Arbetslivsfonderna upphörde (prop. 1992/93:100). som ersatt dessa är bolag och redovisas inte. Försäkringskassor finns med i redovisningen eftersom de har vissa myndighetsliknande uppgifter. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Redovisningen bygger på uppgifter som länsstyrelserna fått i uppgift att lämna. Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordförande). Motsvarande andel för var .