prop · GK03144 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:144 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att godkänner avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken å andra sidan (ett s.k. Europaavtal). I avtalet konstateras att slutmål är att bli medlem i Europeiska unionen (EU) och att en associering genom detta avtal enligt parternas mening kommer att hjälpa att nå detta mål. Associeringens mål är bl.a. att skapa ett ramverk för den politiska dialogen och för gradvisa integration med EU samt att främja en utökad handel och harmoniska ekonomiska förbindelser. Ett viktigt element i denna process är det interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan och som trädde i kraft . lägger också grunden till finansiellt, kulturellt och socialt samarbete samt samarbete för att förhindra brottslig verksamhet, liksom för gemenskapens bistånd till . Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets tillämpning. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 3 3 Bakgrund 3 4 Utvecklingen i 4 5 och 5 6 Avtalets innehåll 5 6.1 Ingressen 5 6.2 Syftet 6 6.3 Allmänna principer 6 6.4 Politisk dialog 6 6.5 Fri rörlighet för varor 7 6.6 Arbetstagares rörlighet, etablering och tillhandahållande av tjänster 9 6.7 Betalningar, kapital, konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser samt tillnärmning av lagar 10 6.8 Ekonomiskt samarbete 11 6.9 Förhindrande av olaglig verksamhet 12 6.10 Kulturellt samarbete 12 6.11 Ekonomiskt samarbete 13 6.12 Bestämmelser om Osimoavtalen och om ekonomiskt samarbete mellan och 13 6.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser 14 7 Godkännande av avtalet 15 Bilaga mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och å andra sidan 16 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 434 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, som handlar inom ramen för Europeiska unionen, å ena sidan och Republiken å andra sidan. 2 Ärendet och dess beredning Efter förberedande kontakter inledde kommissionen förhandlingar med om ett Europaavtal mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken å den andra. har under förhandlingarna inhämtat synpunkter från den närmast berörda myndigheten . Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av parterna. Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen. och enandet av de två tyska staterna, det slut och innebar att det framstod som möjligt att förverkliga visionen av en europeisk union som omfattade demokratiska stater i hela . För dåvarande EG:s medlemsländer blev det ett första rangens intresse att stärka stabiliteten och freden i genom att främja de central- och östeuropeiska staternas integration med en europeisk gemenskap. Dessa stater gjorde också mycket tidigt klart att medlemskap i dåvarande EG var ett av de främsta politiska målen. Ett första steg var att EG erbjöd länderna i att ingå traditionella handels- och samarbetsavtal med gemenskapen, s.k. första generationens avtal. upprättades också ett särskilt program för tekniskt bistånd för och , PHARE- programmet. Detta kom sedan att successivt utvidgas till övriga . omfattar PHARE-programmet 13 länder, inklusive de baltiska staterna, , och . Den politiska utvecklingen gjorde snabbt förstagenerationsavtalen föråldrade genom att gemenskapen måste vidta mer långtgående åtgärder. Utöver krav på mer omfattande frihandelsavtal förelåg också önskemål av inte minst säkerhetspolitiska skäl från länderna i om en formell politisk dialog med gemenskapen. Mot denna bakgrund fick kommissionen ett mandat att inleda förhandlingar med , och dåvarande (och ) om associeringsavtal, s.k. Europaavtal. Mandatet utvidgades senare till att omfatta övriga . Europaavtalen med , , och har trätt i kraft och Europaavtal med , , och är under godkännande av parterna. För är av mycket stor betydelse både politiskt och ekonomiskt. Det är ett avgörande steg mot en integration med den västeuropeiska gemenskapen. Syftet med avtalet är medlemskap i unionen (EU). ansökte om medlemskap i . Avtalet innebär också att omfattas av den särskilda förmedlemskapsstrategi som antog i . Strategin omfattar bl.a. deltagande vid sidan av ministerrådsmöten (den strukturerade dialogen) samt bistånd till medlemskapsförberedelser och till EU-anpassning. Särskilt viktig är anpassningen till gemenskapens inre marknad, för vilken kommissionen har utarbetat en vitbok där färdriktningen för kandidatländernas anpassningsarbete är angiven. hölls en folkomröstning i om självständighet. röstade för detta och senare, , utropade landet sin självständighet. angreps av den jugoslaviska armén. Efter starkt slovenskt motstånd upphörde stridshandlingarna . brukar föras fram som exempel på ett land som framgångsrikt genomfört en ekonomisk övergångspolitik. Landet har en bruttonationalprodukt per capita som placerar bland de främsta kandidatländerna. Tillväxten har varit hög men mattats av något . har hållit parlamentsval två gånger och presidentval en gång. Landets regering har uttalat en klar målsättning att integreras i den västeuropeiska värdegemenskapen. Den reformpolitik som genomförs präglas av marknadsekonomi, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen har förutom medlemskap i uttalat önskemål om att bli medlem i Nato. upprättade diplomatiska förbindelser med , med dåvarande EG:s medlemsstater. De bilaterala förbindelserna mellan och är goda. handel med är mycket blygsam än så . Fram hade handelsunderskott, men sedan har den svenska exporten till ökat kraftigt. uppgick exporten till och importen till , vilket ger ett handelsöverskott på . säljer främst verkstadsprodukter och pappersmassa och importerar främst hushållsmaskiner, möbler och sängkläder. Genom upprättas en associering mellan de europeiska gemenskaperna och deras medlemsländer å ena sidan och å andra sidan. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en rad områden, bl.a. politik, ekonomi och handel. omfattar sammanlagt 132 artiklar, 13 bilagor och sex protokoll. Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del av avtalet. I slutakten anges att parterna har godkänt 21 gemensamma förklaringar och beaktat en ensidig förklaring av och en ensidig förklaring av . I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de band som redan finns mellan parterna och de värderingar som de delar. Vidare erinras om avtalets betydelse för att stärka dessa band, vilket skulle göra det möjligt för att delta i den europeiska integrationsprocessen. Vidare åtar sig parterna att helt genomföra den europeiska säkerhetskonferensens principer. Man önskar upprätta en regelbunden politisk dialog. Parterna åtar sig att bedriva frihandel grundad på principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet () och världshandelsorganisationen . slutmål är att bli medlem i EU. Genom avtalet upprättas en associering mellan EG och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Dess syfte är att skapa ett ramverk för den politiska dialogen mellan parterna, främja handeln och de ekonomiska förbindelserna, upprätta ett frihandelsområde, stödja ansträngningar att utveckla sin ekonomi samt skapa ett ramverk för dess gradvisa integration med EU. Artiklarna 2 och 3 Respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter liksom marknadsekonomiska principer skall utgöra väsentliga beståndsdelar i avtalet. Avtalet omfattar en övergångsperiod på högst uppdelad i en etapp och en på två. Ett associeringsråd skall regelbundet granska tillämpningen av avtalet och genomförande av de ekonomiska reformerna. Den politiska dialogen skall främja fullständiga integration med de demokratiska nationernas gemenskap och gradvisa närmande till EU, ett bättre samarbete inom områden som omfattas av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt en gemensam syn på säkerheten och stabiliteten i . Dialogen skall föras i följande fora: på ministernivå i associeringsrådet, på parlamentarisk nivå i den parlamentariska associeringskommittén, vid möten mellan högre tjänstemän, genom diplomatiska kanaler och genom sådana möten som regelbundet informerar om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. 6.5 Fri rörlighet för varor Ett frihandelsområde mellan gemenskapen och upprättas räknat från det datum avtalet träder i kraft. Alla industriprodukter, utom de som anges i bilaga I till avtalet, omfattas av avtalet. När avtalet träder i kraft avskaffar gemenskapen importtullar, kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan för industriprodukter med ursprung i med undantag för dem som anges i bilaga II till avtalet och protokoll 1 (teko) och 2 (stål). När avtalet träder i kraft avskaffar å sin sida importtullarna för industriprodukter med ursprung i gemenskapen med undantag för dem som anges i bilagorna III och IV till avtalet. För bilaga III skall tullarna vara avskaffade och för bilaga IV . Kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan avskaffas när avtalet träder i kraft. För varorna i bilaga II till avtalet sker avvecklingen inom ramen för årliga tulltak och denna skall vara avslutad . I protokoll 1 regleras närmare handeln med tekovaror. I protokoll 2 regleras handeln med stålvaror, i protokoll 3 regleras handeln med bearbetade jordbruksprodukter och i protokoll 4 definieras ursprungsreglerna. I protokoll 5 regleras tullsamarbetet mellan parterna. Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och utreda överträdelser av denna tullagstiftningen vad gäller import, export och transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom övervakning av fysiska och juridiska personer, varurörelser och varulager, samt transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag som är kända som föremål för smuggling skall däremot lämnas på eget initiativ. Protokollet kompletterar och skall inte hindra tillämpningen av eventuella andra mellan parterna ingångna tullsamarbetsavtal. Parterna förklarar sig villiga att sänka sina tullar i snabbare takt om den ekonomiska situationen tillåter detta. Jordbruk och fiske Artiklarna 19-24 När avtalet har trätt i kraft avskaffas alla kvantitativa restriktioner på jordbruksvaror mellan parterna. I bilagorna VI och VIII till avtalet redovisas de koncessioner för jordbruksprodukter som gemenskapen och beviljar varandra. I bilagorna VIa respektive VIIa till avtalet återfinns gemenskapens och koncessioner på fiskeområdet. Parterna åtar sig att undersöka möjligheterna att bevilja varandra ytterligare koncessioner. Enligt avtalet ges parterna en möjlighet att vidta de åtgärder som de bedömer nödvändiga om handeln orsakar allvarliga störningar på den egna marknaden. Gemensamma bestämmelser Artiklarna 25-37 När avtalet har trätt i kraft får i handeln mellan gemenskapen och inga nya import- eller exporttullar, eller kvantitativa import- eller exportrestriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan införas. Ej heller får befintliga tullar höjas respektive befintliga åtgärder göras mer restriktiva. Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal natur som innebär att varor med ursprung på ena partens område diskrimineras i förhållande till liknande produkter i den andra partens territorium. hindrar inte parterna från att upprätta tullunioner, frihandelsavtal eller ordningar för gränshandel utom när de ändrar den handelsregim som fastställs i detta avtal. Samråd skall äga rum i associeringsrådet i dessa frågor, särskilt om ett tredje land ansluter sig till gemenskapen. får vidta undantagsåtgärder i form av höjda tullar. Dessa gäller endast för nyetablerade industrier eller vissa sektorer som genomgår omstrukturering eller befinner sig i allvarliga svårigheter, särskilt om de medför svåra sociala problem. De tullar som införs får inte vara högre än av värdet och skall innehålla en preferensdel för varor med ursprung i gemenskapen och de får inte omfatta av totalimporten av industriprodukter från gemenskapen. De får inte tillämpas efter att tullar, kvantitativa restriktioner m.m. har avskaffats för produkten i fråga. skall underrätta associeringsrådet om planerade undantagsåtgärder och samråda om dessa om gemenskapen så begär. Vid dumpning kan lämpliga åtgärder vidtas enligt artikel VI i . Om en produkt importeras i så kraftigt ökade mängder att den orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för inhemska producenter av samma eller direkt konkurrerande varor hos mottagarparten kan denne vidta lämpliga åtgärder. Detsamma gäller om ökningen orsakar allvarliga störningar inom någon ekonomisk sektor eller orsakar svårigheter som kan leda till en allvarlig försämring av den ekonomiska situationen i regionen. Parterna får vidta skyddsåtgärder om en exportvara riskerar att vidare- exporteras till ett land mot vilket den som ursprungligen exporterade varan har exportbegränsningar eller om exporten riskerar en allvarlig brist på en vara som är väsentlig för denne. EU:s medlemsländer och skall gradvis anpassa eventuella statliga handelsmonopol så att det, efter det att avtalet har trätt i kraft, inte föreligger någon diskriminering mellan medborgarna i medlemsstaterna och medborgarna i . Innan någon av parterna vidtar skyddsåtgärder skall denne förse associeringsrådet med alla relevanta upplysningar i syfte att nå en för båda parter godtagbar lösning. Kommer associeringsrådet inte fram till en lösning får åtgärderna vidtas. De skall dock begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att råda bot på de uppkomna svårigheterna. Avtalet hindrar inte parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som grundas på bl.a. hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller säkerhet, skydd för människors och djurs liv och hälsa, bevarande av växter, naturresurser, bevarande av nationella kulturella tillgångar samt skydd av immaterialrättigheter. 6.6 Arbetstagares rörlighet, etablering och tillhandahållande av tjänster En arbetstagare med slovensk nationalitet som är lagligen anställd i ett medlemsland skall, om inte annat följer av de villkor som gäller i vart och ett av medlemsländerna, behandlas på samma sätt som de egna medborgarna i fråga om arbetsförhållanden, lön eller avskedande. Arbetstagarens lagligen bosatta make och barn har med vissa undantag tillträde till medlemslandets arbetsmarknad. Motsvarande gäller för medborgare i en medlemsstat som är lagligen anställd i . Slovenska arbetstagares möjligheter till anställning i medlemsländerna bör bevaras och om möjligt förbättras om arbetsmarknadssituationen tillåter det. Vidare bör rörligheten förbättras. skall avge rekommendationer i detta avseende. skall anta lämpliga bestämmelser för att uppnå en samordning av de sociala trygghetssystemen för slovenska arbetstagare som arbetar i en medlemsstat. Bestämmelserna skall grunda sig på de EG- rättsliga principerna om sammanläggning av försäkringsperioder och export av avgiftsfinansierade pensioner. Vidare skall gemenskapen ge tekniskt bistånd för inrättandet av ett socialt trygghetssystem i , som är anpassat till de nya sociala och ekonomiska krav som följer av den ekonomiska omstruktureringen i . Under avtalets övergångsperiod skall underlätta för bolag och medborgare i gemenskapen att etablera sig på landets territorium. skall, med angivna undantag, inte behandla gemenskapsbolagen sämre än landets egna bolag eller bolag från tredje land. Gemenskapen för sin del åtar sig att på motsvarande sätt, med vissa undantag, underlätta för och behandla företag från . Ovanstående gäller inte för lufttransporttjänster, transporttjänster på inre vattenvägar och sjötransporter i form av cabotage. Vidare innehåller avtalet bestämmelser om personal och dess rättigheter. får också övergångsvis vidta åtgärder som avviker från avtalet i fråga om gemenskapsföretag som etablerar sig i om vissa inhemska industrigrenar genomgår omstrukturering, har allvarliga svårigheter, står inför svår förlust eller minskning av marknadsandel eller är industrier som håller på att växa fram i landet. Parterna förpliktar sig att stegvis och i ökande omfattning göra det möjligt att tillhandahålla tjänster hos varandra. skall senast efter det att avtalet har trätt i kraft vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta. Vidare får parterna inte vidta åtgärder som i märkbar omfattning begränsar villkoren för parternas bolag eller medborgare att tillhandahålla tjänster i jämförelse med den situation som rådde före avtalets ikraftträdande. För transporttjänster gäller vissa särbestämmelser. I avtalet hänvisas bl.a. till transportavtal mellan och och transittrafiken genom . Dessutom anges att bestämmelserna om tjänster och deras tillhandahållande skall gradvis anpassas, särskilt mot bakgrund av de krav som uppkommer på grund av artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). 6.7 Betalningar, kapital, konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser samt tillnärmning av lagar Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar på betalningsbalansens av- räkningskonto i fritt konvertibel valuta för de transaktioner som gäller varors, tjänsters eller personers rörlighet mellan parterna. Fri rörlighet för kapital garanteras vid direkta investeringar och vid omvandling till likvida medel eller återförande till hemlandet av avkastning på dessa investeringar och eventuell vinst. Vidare garanteras fri rörlighet för kapital i samband med krediter vid affärstransaktioner, tillhandahållande av tjänster och för finansieringskrediter. Likaså garanteras fri rörlighet för kapital i samband med portföljinvesteringar från och med det fjärde året efter det att avtalet har trätt i kraft. som avtalet gäller skall parterna skapa nödvändiga villkor för en gradvis tillämpning av gemenskapens regler om fri rörlighet av kapital. Följande förfaranden strider mot detta avtals syfte att främja handeln mellan gemenskapen och : konkurrensbegränsande avtal mellan företag, företagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan företag, ett eller flera företags missbruk av dominerande ställning och alla offentliga stödåtgärder som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller produkter. Sådana förfaranden skall utvärderas på grundval av artiklarna 85, 86 och 92 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Under en övergångstid skall betraktas som en region där levnadsstandarden är särskilt låg eller där allvarlig brist på sysselsättning råder (artikel 92.3 a i EG-fördraget). Parterna skall för varandra redovisa det totala beloppet och fördelningen av de offentliga stödåtgärderna. Införande av restriktiva åtgärder, inklusive åtgärder mot import, i betalningsbalanssyfte skall där så är möjligt undvikas. Parterna får dock vidta tidsbegränsade skyddsåtgärder som skall följa reglerna i WTO- avtalet. Dessa åtgärder får inte tillämpas på överföringar vid investeringar, återförande av medel som investerats eller avkastning av investeringar. När avtalet har trätt i kraft skall skydda immateriell, industriell och kommersiell äganderätt på en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. Innan avtalet har trätt i kraft skall ansluta sig till vissa i bilaga X till avtalet angivna multilaterala konventioner och överenskommelser. Parterna åtar sig också att ge den andra partens bolag tillträde till den andra partens upphandlingsförfaranden. För integrering med gemenskapen är tillnärmningen av landets nuvarande och framtida lagstiftning till gemenskapens en viktig förutsättning. Landet skall därför sträva efter att lagstiftningen gradvis anpassas till gemenskapens. Snabba framsteg bör göras främst på områden som den inre marknaden, konkurrens, arbetar-, miljö- och konsumentskydd. I övrigt bör tillnärmningen omfatta områden som tullagar, bolagsrätt, bankrätt, försäkringsrätt, bolagsredovisning och bolagsbeskattning, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig upphandling, skydd av människors hälsa och liv, bevarande av växter, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, lagar och andra författningar om kärnkraft, transporter och telekommunikation. Gemenskapen åtar sig att ge tekniskt bistånd för att genomföra detta. Parterna skall etablera ekonomiskt samarbete som syftar till att bidra till att stärka utveckling och tillväxtmöjligheter samt stärka de befintliga ekonomiska förbindelserna. Samarbetet skall bidra till en hållbar ekonomisk och social utveckling i . Särskilt uppmärksamhet bör ägnas åt åtgärder som gynnar samarbetet mellan och länderna i . I avtalet räknas följande samarbetsområden upp: industriellt samarbete, främjande och skydd av investeringar, standarder och bedömning av överensstämmelse, tekniskt-vetenskapligt samarbete, utbildning och yrkesutbildning, jordbruk och jordbrukets förädlingsindustri, energi, kärnsäkerhet, miljö och skydd mot naturkatastrofer, transport, post och telekommunikationer, bank- och försäkringsväsenden och andra finansiella tjänster, penningpolitik, förhindrande av penningtvätt, regional utveckling, socialt samarbete, turism, små och medelstora företag, information och kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiskt samarbete, ekonomisk politik samt bekämpning av narkotikamissbruk. 6.9 Förhindrande av olaglig verksamhet Enligt avtalet skall parterna samarbeta för att förhindra olaglig verksamhet, bl.a. dold invandring, olaglig närvaro på den andra partens territorium, olaglig ekonomisk verksamhet, främst korruption, olaglig handel med varor, narkotika och motorfordon, organiserad brottslighet samt handel med radioaktivt och nukleärt material. Samarbetet skall vara föremål för ömsesidigt samråd och nära samordning. Det skall omfatta tekniskt och administrativt bistånd på följande områden: utarbetande av nationell lagstiftning för att förhindra olaglig verksamhet, inrättande av informationscentra, höjning av effektiviteten hos de brottsförhindrande institutionerna, utbildning och metodutveckling samt utarbetande av ömsesidigt godkända åtgärder för att förhindra olaglig verksamhet. Parterna förpliktar sig att främja det kulturella samarbetet. Det skall särskilt omfatta: översättningar av litterära verk, utbyte av icke- kommersiella konstverk och konstnärer, bevarande och restaurering av monument och historiska platser, utbildning av kulturellt verksamma personer, kulturevenemang, samarbete för att främja den audiovisuella industrin i . Parterna skall samordna och när så är lämpligt harmonisera sin regleringspolitik för gränsöverskridande radio- och televisionssändningar. För att uppnå avtalets mål skall erhålla tillfälligt ekonomiskt bistånd av gemenskapen i form av bidrag och lån. Biståndet ges antingen inom PHARE-programmet eller som lån från Europeiska investeringsbanken. Parterna skall i ett vägledande åtgärdsprogram fastställa målen och områdena för biståndet. Vid speciella behov kan tillfälligt bistånd lämnas för att stödja strukturanpassningsinsatser (bl.a. betalningsbalansstöd) och åtgärder för att upprätthålla den slovenska valutans konvertibilitet och för att säkerställa de slovenska utlandskontonas livskraft. För att få biståndet måste lägga fram stabiliseringsprogram för sin ekonomi som är godkända av och gemenskapen. måste vidare hålla fast vid programmen och snabbt gå över till att stödja sig på privat finansiering. Gemenskapens bidrag samordnas med andra källor som , och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. 6.12 Bestämmelser om Osimoavtalen och om ekonomiskt samarbete mellan och