prop · GK0383 · 1997-01-01 00:00:00 — Även om de resultat som uppnåtts får betecknas som uppmuntrande vad gäller upphandlingsförfarandenas öppenhet framgår det av grönboken att viktiga problem återstår att lösa. De gäller bl.a partiella och ofullständiga genomföranden av direktiven och de relativt låga ekonomiska effekterna i fråga om priskonvergens, ökning av det gränsöverskridande handelsutbytet och ökning av antalet leverantörer som deltar i upphandlingen. De förväntade fördelarna med en fri offentlig upphandling har ännu inte kunnat uppnås. För att förbättra situationen presenterar kommissionen i grönboken ett underlag för en omfattande debatt om offentlig upphandling inom unionen avsedd att leda till ett meddelande från kommissionen som kan främja utvecklingen i en positiv riktning. De frågor som tas upp i grönboken för att närmare diskuteras är - målen för unionens politik i fråga om offentlig upphandling och de resultat som nåtts, - lagstiftningens genomförande och effektiva tillämpning, - hur tillträdet till marknaden kan förbättras genom information och utbildning och genom utvecklingen av elektronisk upphandling, - hur politiken om offentlig upphandling kan förenas med annan gemenskapspolitik, bl.a. politiken avseende små och medelstora företag, standardisering, transeuropeiska nät (TEN), sammanhållningsfonden och strukturfonderna, upphandlingar som genomförs av gemenskapens institutioner eller som finansieras med gemenskapsmedel, sociala och arbetsmarknadsaspekter, miljön, försvarssektorn; och - tillträdet till upphandlingsmarknader i andra länder. är föremål för remiss i medlemsstaterna. En hearing har genomförts i med företrädare för näringsliv och myndigheter. bereds nu i med sikte på att skall kunna avge ett yttrande till kommissionen före utgången av . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Eftersom konsumenternas förtroende behövs| | för att den inre marknaden skall kunna förverkligas till alla | | delar, bör fortsätta att arbeta för en stark ställning för| | konsumenter på marknaden, för att främja konsumenternas intressen| | och inflytande i ett integrerat samt för att nivån på | | svensk konsumentpolitik skall kunna bibehållas och | | även vidareutvecklas. Insatserna bör särskilt inriktas på högt | | konsumentskydd och hög tillgänglighet. Områden som bör prioriteras| | är IT, marknadsföring, tvistlösning, finansiella tjänster, | | produktsäkerhet och livsmedel, konsumtion och miljö samt | | forskning och utbildning. Enligt regeringens skrivelse Konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet (skr.1995/96:181) är det övergripande målet att verka för en stark ställning för konsumenter på marknaden, främja konsumenternas intressen och inflytande i ett integrerat som nivån på svensk konsumentpolitik skall kunna bibehållas och även vidareutvecklas. Arbetet anknyter bl.a. till kommissionens konsumentpolitiska prioriteringar för . Den fria rörligheten av varor, tjänster och kapital på den gemensamma marknaden kan ge fördelar för konsumenterna i form av bl.a. lägre priser och ett större urval, till följd av ökad konkurrens. kan det noteras att konsumenterna ofta känner en oro för att utnyttja möjligheterna på den inre marknaden, vilket är olyckligt eftersom deras förtroende behövs för att den inre marknadens fördelar skall kunna förverkligas fullt ut. Regeringen arbetar för att konsumenterna, genom en bra konsumentpolitik, skall få ökad tillgång till varor och tjänster samt känna stort förtroende för och därmed bli mer aktiva på den inre marknaden. Det kan nämnas att i regeringskonferensen verkar för att EG-fördraget förstärks och förtydligas så att konsumentfrågorna får en ökad tyngd och konsumenterna ett större inflytande inom EU, vilket ligger väl i linje med målet att föra unionen närmare medborgarna. Regeringen betonar att strävan efter likvärdiga konkurrensförhållanden inom den inre marknaden inte får leda till omotiverade försämringar för konsumenter i något av länderna. Medlemsländerna bör sålunda ha en långtgående frihet att ge konsumenterna ett rättsligt skydd som ligger på en högre nivå än skyddsnivån i gemensamma rättsakter. Å andra sidan måste risken för att subsidiaritetsprincipen används som en ursäkt för att inte ge konsumenterna erforderligt skydd uppmärksammas. Det är angeläget att skillnaderna mellan de nationella grundläggande konsumentskyddsreglerna inte är så stora att konsumenterna inte vågar utnyttja de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Även det konsumenträttsliga regelverket måste dock vara välbalanserat, så att inte företag åläggs besvärande skyldigheter för att marginella vinster i konsumentskyddet skall kunna uppnås. När det gäller särskilda sakfrågor arbetar regeringen för strängare gemenskapskrav på företagens marknadsföring och högre konsumentskyddsnivåer när det gäller felregler och garantier. Inom området finansiella tjänster arbetar regeringen för ökad konkurrens och ett bättre konsumentskydd på den gemensamma marknaden. stödjer arbetet för bättre möjligheter till tvistlösning i enskilda fall, men även möjligheten för konsumentföreträdare att föra en konsuments talan mot vissa otillbörliga förfaranden, t.ex. gränsöverskridande vilseledande marknadsföring. Ett annat område som måste uppmärksammas från ett konsumentperspektiv är informationstekniken. Konsumentutbildning samt konsumentinformation från bl.a. näringslivet gagnar den inre marknaden, genom att dessa åtgärder kan ge mer medvetna konsumenter. Genom att kartlägga problem och orsaker gagnar även konsumentforskning den inre marknaden. strävar efter att konsumentforskningen skall ingå i EU:s femte ramprogram för forskning. En av kommissionens konsumentpolitiska prioriteringar rör miljön och innebär att främja hållbara konsumtionsmönster, vilket naturligtvis stödjer. deltar aktivt för att EU:s miljömärkningssystem (den stiliserade EU-blomman) skall bli effektivt och framgångsrikt. Regeringen skall verka för ett samordnat och långsiktigt arbete inom EU för bättre produktsäkerhet och då särskilt barnsäkerhet. Standardisering intar en nyckelroll, varvid konsumentinflytandet är mycket viktigt. Som ett uttryck för svenska ambitioner att åstadkomma en bättre samordning och effektivisering av bl.a. marknadskontrollen och RAPEX-systemet (), har regeringen tagit initiativ till den tidigare nämnda europeiska marknadskontrollkonferensen. Regeringen arbetar vidare för en förstärkning av det skadeförebyggande arbetet, bl.a. genom en permanent status för EHLASS- systemet (European Home and ). När det gäller livsmedel arbetar för förstärkt kontroll, bättre märkning och minimerad användning av tillsatser. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Arbetet med att utveckla | | gränsöverskridande associationsformer bör intensifieras. För den inre marknadens funktion är det väsentligt att de bolagsrättsliga regelverken i olika länder åtminstone överensstämmer i vissa huvuddrag. Det har därför varit naturligt att genomföra den harmonisering av europeisk bolagsrätt som har skett genom de bolagsrättsliga direktiv som redan är beslutade. Det är emellertid tveksamt om det finns anledning att ytterligare harmonisera de olika medlemsstaternas nationella bolagsrätt. Värdet av en harmonisering på de områden som berörs i förslaget till ett femte bolagsrättsligt direktiv (aktiebolags organisatoriska struktur) respektive förslaget till ett trettonde bolagsrättsligt direktiv (uppköpserbjudanden) torde från svensk utgångspunkt vara begränsat. Det är mera väsentligt att bevaka att bolagsrättsliga direktiv som redan är beslutade inte låser fast den utveckling som är nödvändig på detta område. Inte minst EG:s direktiv rörande redovisning är exempel på EG-rätt som kan behöva anpassas till förändringar i omvärlden. Om man vill befrämja gränsöverskridande näringsverksamhet är sannolikt utarbetandet av övernationella associationsformer, främst europabolag och europakooperativ, av större betydelse än ytterligare harmonisering av nationella regelverk. Arbetet med de gränsöverskridande associationsformerna har emellertid ännu inte lett till några större resultat. Det är därför angeläget att arbetet på förslagen till förordningar om europabolag och europeiska kooperativ kan drivas vidare med större kraft än . Syftet bör vara att skapa associationsformer som kan verka över gränserna och fungera i huvudsak på samma sätt oavsett var de har sitt säte. finns det emellertid anledning att bevaka att i vedertagna principer för näringsliv och arbetsmarknad beaktas i arbetet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: skall även fortsättningsvis verka| | för ökad harmonisering inom området. Konkurrensen skall | | stimuleras genom arbete för principen om global konsumtion. Immaterialrätten behandlar rättsskyddet för olika slag av intellektuella prestationer och för kännetecken. Det är reglerat i de s.k ensamrättslagarna, bl.a. upphovsrättslagen, patentlagen, mönsterskyddslagen, varumärkeslagen och växtförädlarrättslagen. Genom de immaterialrättsliga reglerna i dessa lagar ges intellektuella prestationer och kännetecken ett vidsträckt skydd mot olika slag av kopiering eller efterbildning utan samtycke och mot annat obehörigt utnyttjande. Immaterialrättens praktiska vikt har ökat starkt och området har mycket stor ekonomisk betydelse. Det är givet att immaterialrätterna spelar en viktig roll också i ett internationellt perspektiv med alltmer omfattande internationell handel och konkurrens. Detta har lett till tillskapandet av en rättsordning på det internationella planet som är uppbyggd kring en mängd internationella konventioner. Vår nationella lagstiftning på området är - liksom lagstiftningen i övriga EU-länder - i hög grad harmoniserad med dessa konventioner. Behovet av - och utrymmet för - åtgärder från ett europeiskt perspektiv är därför begränsat. Det får också förutsättas att även framtida harmoniseringssträvanden huvudsakligen kommer att ske på internationell basis. Från svensk sida ser vi positivt på att arbetet fortsätter, såväl inom EU som internationellt. Även om det sålunda inte kan sägas finnas något påtagligt behov av harmoniseringsåtgärder inom detta område för att främja den inre marknaden finns det dock vissa delar där en större enhetlighet kunde vara önskvärd. Det gäller framför allt det för bl.a. vår läkemedelsindustri så viktiga bioteknikområdet. Biotekniken är på snabb frammarsch men väcker också svåra frågor inte minst av etisk natur. Nuvarande patentlagstiftning, som visserligen som sagts är väl harmoniserad, är tillkommen då bioteknikens möjligheter inte kunde överblickas. Vissa kompletteringar kan därför bli nödvändiga. Risken finns att den för den industriella utvecklingen på området så viktiga patenträttsliga regleringen drar åt olika håll inom om inte en harmonisering sker. Enhetliga och stabila regler på området är viktiga för att investeringar i forskning och utveckling skall fortsätta att göras i och i övriga . För varumärken finns, förutom ett harmoniseringsdirektiv, en förordning som etablerar ett gemensamt EG-rättsligt system. Innehavaren av ett EG-varumärke får genom registrering en varumärkesrätt som gäller i hela EU. Systemet administreras av en speciell , den inre marknaden (varumärken och mönster), som började ta emot ansökningar fr.o.m. . Även på mönsterskyddsområdet finns behov av harmoniseringsåtgärder, eftersom medlemsstaternas lagstiftning skiljer sig åt på väsentliga punkter när det gäller det rättsliga skyddet för mönster. En viktig fråga i detta sammanhang är hur långt skyddet för utnyttjandet av ett mönster för reparationsändamål skall sträcka sig. Även om det inte finns förutsättningar för att lösa denna fråga, bör verka för att mönsterskyddet harmoniseras även på reservdelsområdet. Det finns även ett förslag på en förordning om ett EG- mönster som planeras att administeras av samma byrå som ansvarar för EG- varumärket (se ovan). Från svensk sida är vi positiva till ett EG-rättsligt system även för mönster. En fråga som genomgående arbetar för i immaterialrättsliga sammanhang och som kan stimulera konkurrensen är principen om global konsumtion. Detta är en fråga som bör tillmätas stor prioritet även fortsättningsvis. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Tullreglerna måste förenklas och | | kontrollförfarandena göras mindre komplicerade för att åstadkomma| | ett smidigare handelsflöde och på så sätt främja handeln med länder| | utanför gemenskapen. Dessutom bör en öppen och regelbunden dialog| | mellan tullmyndigheter och företag etableras, dels för att ge | | näringslivet tidig information om kommande tullåtgärder och | | möjlighet att ge förslag till utformning av nya regler, dels för| | att öka förståelsen för tullmyndigheternas arbete. Vidare måste | | åtgärder vidtas för att bekämpa tullbedrägerier. Ett viktigt led i| | detta arbete är det tulltekniska biståndet till de associerade | | länderna i central- och som syftar till att där | | etablera en effektiv tullverksamhet och som även krävs för ett | | medlemskap i den Europeiska unionen. | | Regeringen kommer aktivt att verka för att EG:s | | tullagstiftning förenklas och förbättras och stödja | | åtgärder som syftar till att bekämpa tullbedrägerier. I samband med fullbordandet av den inre marknaden påbörjades diskussioner om att fastställa och genomföra strategiska riktlinjer för att definiera tullmyndigheternas roll inom gemenskapen. Slopandet av de inre gränserna innebär att varor kan cirkulera utan tullformaliteter inom hela gemenskapens tullområde vilket kräver effektiva förfaranden och kontroller vid gränserna mot tredje land. För att säkerställa att alla EU:s tullmyndigheter vidtar åtgärder som överensstämmer med den inre marknadens krav, antog rådet åtgärdsprogrammet 2000 som innehåller de viktigaste principerna för tullpolicyn . Av de mål som uppställs i programmet kommer i det fortlöpande arbetet att prioritera det påbörjade arbetet med att förenkla tullagstiftningen, att bekämpa bedrägerier samt att ge tulltekniskt bistånd till tredjeländer. Parallellt med 2000 har rådet antagit en resolution om "förenkling och rationalisering av gemenskapens tullföreskrifter och tullförfaranden". Resolutionen grundar sig på den deklaration om behovet av förenkling av tullagstiftningen som EU:s generaltulldirektörer - på svenskt initiativ - enades om vid möte i . Genom EU-medlemskapet har övertagit den gemensamma handels- och jordbrukspolitiken som i flera avseenden är mer komplex och restriktiv än den som tillämpade tidigare. Utformningen av dessa politikområden har direkt bäring på tullagstiftningen, vilket har resulterat i ett lika komplext regelverk på tullområdet dvs. det regelverk som skapats bl.a. för att uppfylla villkoren för handeln med tredjeland. I den utformning reglerna har ställs stora krav på tullmyndigheterna i gemenskapen, vars uppgift är att se till att reglerna efterlevs. Kontroller av efterlevanden tar stora resurser i anspråk. För företagen inom gemenskapen skulle förenkling av tullreglerna och ett mindre komplicerat kontrollförfarande medföra ett smidigare handelsflöde. Den hårda konkurrens som handel och ekonomi utsätts för kräver att reglerna görs öppnare och tydligare och tullprocedurerna mindre administrativt tungrodda. Osäkerhet och extra kostnader som skadar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning inom gemenskapen måste elimineras. Ofta utnyttjas inte de förmånliga ekonomiska tullförfaranden som finns i regelverket på grund av att reglerna är alltför tids- och resurskrävande att tillämpa. Ett exempel är föreskrifterna för det ekonomiska tullförfarandet, aktiv förädling, som innebär att tillstånd kan ges för att importera varor tullfritt till EU från tredjeland för att förädlas och sedan åter exporteras. Reglerna innehåller omfattande och detaljerade ekonomiska villkor för att tillstånd ska beviljas. Dylika villkor saknades helt i de nationella regler som gällde före EU-medlemskapet. Ett ytterligare exempel på komplexa regler är de som gäller för tullager. I stället för att gynna de ekonomiska aktörerna inom gemenskapen utgör reglerna hinder för utrikeshandeln. I vissa fall är det inte endast reglernas komplexitet utan deras restriktivitet som utgör hinder. Enligt vedertagen praxis inom EU medges enligt reglerna om tullsuspension för industrivaror ingen tullfrihet för maskiner. Maskinområdet var ett av de varuområden som det svenska suspensionssystemet enligt lagen om tullfrihet m.m. huvudsakligen var inriktat på. Samverkan mellan myndigheter och ekonomiska operatörer En öppen och regelbunden dialog mellan tullmyndigheter och företag måste etableras dels för att ge de ekonomiska operatörerna tidig information om kommande tullåtgärder och möjlighet att ge förslag till utformningen av nya regler, dels för att öka förståelsen för tullmyndigheternas arbete. Tullmyndigheterna inom gemenskapen skulle genom en förenklad och moderniserad tullagstiftning ges större förutsättningar att tolka och tillämpa föreskrifterna på ett likartat sätt. För detta krävs emellertid även en samverkan och ett regelmässigt informationsutbyte mellan tullmyndigheterna. En enhetlig tolkning av regelverket skulle ge gemenskapens medborgare och näringsliv ett likvärdigt skydd som samma möjligheter skulle erbjudas oavsett på vilken plats inom tullområdet tullformaliteterna utförs. Konkurrenssnedvridningar på den inre marknaden skulle förhindras. Åtgärder i kampen mot tullbedrägerier En ytterligare positiv effekt av en rationell och förenklad tullagstiftning vore att tullmyndigheterna i större utsträckning kunde rikta in resurser och kontrollverksamhet på att effektivt bekämpa den illegala handeln och i mindre utsträckning lägga resurser på att kontrollera den legitima handeln. Bedrägerier i samband med bl.a. transitering har uppmärksammats i allt större utsträckning och ett omfattande åtgärdsprogram diskuteras av parterna på området. För att effektivisera arbetet med transitoperationerna och försöka förhindra bedrägerier och andra oegentligheter pågår ett projekt för att datorisera transiteringsordningarna. Rådet har antagit en resolution där kommissionen och medlemsstaterna uppmanas fortsätta arbetet med datoriseringen genom att anslå nödvändiga finansiella och personella resurser för projektet. I 2000 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en policy för att bekämpa tullbedrägerier. Ett viktigt led i kampen mot tullbedrägerier är också att utveckla samarbetet med länder utanför gemenskapen och då i synnerhet med de associerade länderna i central- och . Det tulltekniska bistånd som lämnas till dessa länder syftar till att etablera en effektiv tullverksamhet. Biståndet, som till största delen utgörs av kunskapsöverföring, är också angeläget för att underlätta ett kommande medlemskap i den Europeiska unionen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: välkomnar kommissionens arbete | | mot en modernisering av . Det är | | vidare angeläget att kommissionens arbete med ett nytt | | energibeskattningsdirektiv leder till konkreta resultat. | | Beträffande alkohol och tobak kommer att eftersträva att| | även framgent kunna behålla särskilda införselrestriktioner samt| | verka för förändringar av beskattningen. När det gäller direkta | | skatter är åtgärder beträffande kapitalbeskattning, illojal | | skattekonkurrens, ökat samarbete mellan medlemsländerna samt | | beskattningen av gränsöverskridande ränte- och royaltybetalningar| | högt prioriterade av . Kommissionen beslutade ett program avseende det fortsatta arbetet med att ta fram förslag till ett gemensamt mervärdesskattesystem för EG. Programmet innefattar en kort redogörelse för kommissionens syn på behovet av reformering av nuvarande momsregler, samt en tidtabell för kommande förslag från kommissionen. Tidtabellen omfattar , och inkluderar sammanlagt fem etapper med successiva förslag. Regeringen välkomnar kommissionens arbete mot en modernisering och förenkling av . Det är viktigt att en modernisering kan komma till stånd alldeles oavsett vilka eventuella förändringar i grundläggande beskattningsprinciper som kan komma att aktualiseras. fram till dess att ett eventuellt nytt mervärdesskattesystem är på plats gäller det att underlätta i så stor mån som möjligt för företagen att tillämpa den nuvarande ordningen. För det fortsatta arbetet måste de krav som ministerrådet fastställde 1994 vara vägledande, således - förenklad administration och förenklingar för de skattskyldiga, - ingen minskning av staternas skatteinkomster, - ingen ökad risk för skattebrott, - bibehållen konkurrensneutralitet. På mineraloljeområdet är en ytterligare harmonisering av beskattningen mycket angelägen. Stora skattesatsskillnader mellan medlemsländerna och det förhållandet att konkurrerande produkter, såsom kol och naturgas, inte omfattas av det nuvarande s.k. mineraloljedirektivet medför problem, bl.a. i form av konkurrenssnedvridning. Den gemensamma beskattningsordningen bör därför utvidgas till att omfatta samtliga fossila bränslen. Kommissionen har för avsikt att presentera ett förslag till nytt energibeskattningsdirektiv som bygger på en integrering av det nu gällande mineraloljedirektivet och tidigare förslag om energi- och koldioxidskattedirektiv. Förslaget har i huvudsak den inriktning som förordar. Det är från svensk utgångspunkt angeläget att arbetet med direktivförslaget leder till konkreta resultat. På alkoholskatteområdet skapar möjligheten att ha en 0-skattesats på vin konkurrenssnedvridningar gentemot andra alkoholhaltiga drycker. Dessutom hindras skattesatsjusteringar på övriga alkoholprodukter. Av folkhälsoskäl bör verka för generellt sett högre alkoholskattesatser än de nuvarande. kommer eftersträva att även framgent kunna behålla särskilda införselrestriktioner för alkoholdrycker och tobak. Den gällande beskattningsordningen inom EU för cigarretter är komplicerad och fungerar inte tillfredsställande. Det finns anledning för att verka för en förenkling av dessa regler. Kommissionen har i rapporten inom EU (KOM (96) 546) analyserat den nuvarande skattesituationen inom EU samt pekat på särskilda områden där man föreslår åtgärder för att främja samarbetet. beslutade att rapporten skulle presenteras för vid dess möte . Såväl som noterade rapporten och välkomnade kommissionens avsikt att fortsätta diskussionerna i en arbetsgrupp för skattepolitik. I rapporten föreslås bl.a. åtgärder beträffande kapitalbeskattningen, illojal skattekonkurrens (tax competition), ökat samarbete mellan skattemyndigheter i medlemsländerna samt beskattningen av gränsöverskridande ränte- och royaltybetalningar. Dessa områden är högt prioriterade av . I ett direktivförslag från kommissionen angående kapitalbeskattningen föreslogs i huvudsak att en enhetlig minsta källskatt på skall gälla på ränteinkomster. I samband med detta föreslogs även en utvidgning av direktivet om informationsutbyte mellan medlemsstater på det sätt att banksekretess skulle kunna brytas vid misstanke om skatteflykt. Medlemsstaterna kunde emellertid inte enas om att införa direktivet eller ändra banksekretessreglerna och har direktivet inte varit aktuellt. I kommissionens rapport anges det som angeläget att rådet återupptar arbetet med direktivförslaget. Från svensk synvinkel är detta ett välkommet besked. Vi eftersträvar framför allt ett högre mått av uppgiftslämnande för att säkerställa att räntor och andra kapitalinkomster inte undgår beskattning. Vissa medlemsstater har infört s.k. offshorelagstiftning som riktar sig till bl.a. utländska multinationella företag. Dessa erbjuds bedriva koncernintern verksamhet i bolagskonstruktioner som är underkastade mycket låg beskattning. Syftet är att överföra inkomster som intjänats i ett högskatteland till lågbeskattade bolag i offshorestaten.