prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har inför den forskningspolitiska propositionen låtit en särskild utredare utvärdera programmen. Utredaren av det fordonstekniska forskningsprogrammet rekommenderar en fortsättning av programmet på oförändrad eller något förhöjd nivå. Företagen är beredda att finansiera sin del av ett fortsatt program på en nivå som motsvarar dagens. Utredaren rekommenderar vidare en förlängd tidshorisont för en bättre anpassning till den tid som åtgår för en doktorsexamen, förslagsvis till . Utredaren föreslår dessutom att FFP kompletteras med ett eller flera större, övergripande, målstyrda projekt genererade i samarbete mellan parterna. Inom flera länder finns sådana målinriktade forskningsprogram. har t.ex. övergripande mål för sitt fordonsprogram, bl.a. utveckling av en personbil med starkt förbättrad bränsleekonomi, emissions- och säkerhetsegenskaper. Projekt av detta målinriktade slag kan antingen vara konkurrensneutrala där flera företag samverkar, eller av konkurrensskäl drivas av enskilt fordonsföretag i samarbete med högskolor och institut, helst även under medverkan från leverantörsföretag. För projekt av detta slag bör FFP överväga att utöver staten och företagen vända sig till andra finansieringskällor. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen avser att ta ininiativ till att i samarbete med berörda myndigheter utveckla övergripande mål för de statliga forsknings- och utvecklingsinsatserna inom fordonsområdet, bl.a när det gäller miljö och säkerhet. Härvid bör särskilt beaktas de mål om minskad bränsleförb- rukning som antog , som bl.a. kommer innebära behov av att utveckla motorer som är betydligt mer bränslesnåla än . Därvid bör också utredas hur myndighetsprogrammen inom fordonsområdet hos KFB, , och kan utformas för att nå de övergripande målen.Regeringen anser att det fordonstekniska forskningsprogrammet har varit mycket betydelsefullt för utvecklingen inom det fordonstekniska området och ett viktigt instrument för att öka samverkan mellan berörda företag, högskolor, institut och myndigheter. Det fordonstekniska programmet bör förlängas med med en statlig finansiering på oförändrad nivå om . bör dock en utvärdering och avstämning göras inför slutfasen. skall bidra till programmet med insatser som minst motsvarar statens finansiering. En översyn av programmets mål och arbetssätt bör ske inledningsvis. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma detaljerna i organisationen av programmet och att förhandla fram ett avtal med deltagande parter. Därutöver bör ansträngningar göras för att komplettera de existerande insatserna med större projekt som är direkt relaterade till de övergripande målen. Detta arbete bör ske i dialog med berörda parter. För detta slag av projekt - för vilka FFP bör vara koordinator - skall finansiering sökas från andra finansieringskällor. Det flygtekniska forskningsprogrammet har inneburit ett närmare samarbete mellan flygindustrin och högskolan som varit mycket betydelsefullt för förstärkning av svensk flygindustris konkurrenskraft. Programmet behandlas utförligare i avsnitt 6.3.2, där bl.a en förlängning föreslås. Ökade krav på förbättrad miljö, säkerhet och effektivitet i vägtransporterna kan mötas genom ökad IT-användning. Ett antal program för användning av IT inom transport- och logistikområdena planeras av i samverkan med industrin samt i tillämpliga delar KFB, och . Programmen bygger på de positiva erfarenheterna från det svenska RTI-programmet (Road Transport Informatics). Regeringen anser att pågående och planerade FoU-insatser inom transportteknik och logistik bör fullföljas och vidareutvecklas. Förut- sättningarna för de fortsatta FoU-insatserna inom väginformatikområdet behandlas utförligt i avsnitt 8.5. Inom verksamhetsområde pågår programmen Minimalt invasiv medicinsk teknik, Immunteknologi och Telematik för funktionshindrade. För förnyelse och förstärkning inom området medicinsk teknik föreslår tre programblock. Dessa utgörs av Teknik för morgondagens sjukvård, Teknik för funktionsnedsatta och äldre samt Läkemedelsteknik. Programblocket Teknik för morgondagens sjukvård avser att stimulera svenska forskare och företag till samverkan för framtagning av internationellt konkurrenskraftiga produkter och system för sjukvården. Delområden är biokompabilitet, medicinsk IT-användning och minimalt invasiv behandling. Teknik för funktionsnedsatta och äldre utgörs av ett tvärtekniskt programblock med fokus på produkter och system för transportmiljö, bostadsmiljö, arbetsplatser, konsumentvaror och hemtjänst. Insatserna planeras beröra arbetsplatsens utformning, kollektivtrafik, distansarbete, speciella handikapphjälpmedel och teknik för omvårdnad och förlängt kvarboende i hemmiljö. Delområden är telematik för funktionshindrade samt kompletterande nya insatser. Satsningen utgör även en bra bas för svenskst deltagande i EU:s Telematikprogram för handikappade och äldre. Programsatsningen Läkemedelsteknik syftar till förnyelse och utveckling av näringslivet med utgångspunkt från efterfrågan på god hälsa och effektiva läkemedel. Delområden är immunteknik, infektionssjukdomar samt teknik för tillförsel av läkemedel. Skälen för regeringens bedömning: Medicinsk teknik är en tidig avnämare av resultat från områden som IT, materialteknik och bioteknik. Svensk industri har kompetens för utveckling, tillverkning och internationell marknadsföring av den typ av produkter som är vanliga inom medicinsk teknik. Svensk medicinteknisk industri kännetecknas av ett stort antal små och medelstora företag med världsledande produkter som har goda förutsättningar att fortsätta växa och förnya den svenska industristrukturen. FoU-insatser inom medicinsk teknik bör genomföras för att bidra till goda förutsättningar för fortsatt framgångsrik förnyelse och utveckling av näringslivet inom detta område. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Området komplexa tekniska system är | | angeläget för utvecklingen av det svenska näringslivet. bör| | genomföra de planerade insatserna och vidarutveckla en strategi | | för ökade insatser i samverkan med företag som arbetar inom | | strategiska teknikområden. | | Insatser bör genomföras för att stödja mindre företags kompetens-| | och teknikförsörjning. bör närmare utforma dessa åtgärder.| | Insatser bör även göras på området tjänsteproduktion och IT-an-| | vändning. Det bör ankomma på att närmare utforma och | | genomföra insatser inom området. | | Området Människa, teknik, organisation (MTO) bör få genomslag | | inom olika arbetsområden. Ett utvidgat samarbete med | | övriga forskningsfinansierande organ bör eftersträvas. Insatserna| | som föreslås inom MTO bör fullföljas enligt uppgjorda planer. Offentliga insatser inom ett antal nya områden har identifierats som strategiskt viktiga i förhållande till förändrade omvärldsförutsättningar. Dessa är komplexa tekniska system, mindre företags kompetens och teknikförsörjning, tjänsteproduktion och IT-användning samt människa, teknik, organisation (MTO). Traditionella svenska produkter får en mer uttalad systemkaraktär, där olika komponenttekniker och olika kunskapsområden integreras. Denna utveckling kräver metoder och verktyg för att analysera, konstruera och använda kombinationer av s.k hård- och mjukvara. Ökade övergripande krav såsom säkerhet, livscykel- och kretsloppstänkande, miljö- och energikrav, men också förhållanden som har att göra med kvalitet, kostnadseffektivitet och kortare ledtider, är faktorer som ökar komplexiteten i de tekniska systemen och därmed också svårigheterna att konstruera, strukturera, utveckla och hantera systemen. Exempel på komplexa tekniska system är JAS 39 , telekommunikationssystem och styrsystem för verkstads- och processindustrin. Skälen för regeringens bedömning: Flera svenska storföretag har en stark position inom området. Internationellt pågår dock en intensiv utveckling och kompetensuppbyggnad. Det finns risk för att den svenska kunskapen inte är tillräcklig i bredd och djup för att bidra till utvecklingen av en konkurrenskraftig industri inom områden med högt förädlingsvärde. Det gäller inte minst för små och medelstora företag för vilka komplexiteten i de tekniska systemen ökar. Regeringen föreslår därför att ges i uppdrag att genomföra insatser på området. Små och medelstora företags kompetens- och teknikförsörjning Förmågan att utnyttja ny teknik är en viktig faktor i företagens tillväxtför- utsättningar. Kraven ökar på både bredd och djup i företagens tekniska kompetens som en följd av en allt snabbare teknikutveckling och det faktum att produkter och processer i ökande utsträckning är beroende av olika slags teknik. Många små och medelstora företag är illa rustade att möta dessa ökade krav både vad gäller egen kompetens och i fråga om förmågan att uttnyttja externa tekniska resurser. Det finns betydande brister i det svenska systemet vad gäller överföring av kunskap och kompetens till framför allt små och medelstora företag. genomför inom området, som tidigare nämnts i avsnitt 14.3.3, ett treårigt program för förbättrad tekniköverföring. Skälen för regeringens bedömning: De verksamheter som bedrivs av i form av regionala företagskonsortier, program för tekniköverföring, nätverkssatsningar, samt inom det tidigare nämnda pilotprogrammet vid industriforskningsinstituten är viktiga åtgärder för att höja kompetensen i små och medelstora företag. Regeringen anser att dessa insatser är viktiga och att de bör utvecklas vidare. Regeringen har vidare aviserat en satsning i den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) på Industriella Ut- vecklingscentrum som är ett annat viktigt initiativ för att koppla ihop de större och de mindre företagens kompetens. Tjänsteproduktionen sysselsätter mer än två tredjedelar av arbetskraften men insatserna för FoU är främst inriktade mot produktion av varor. Tjänsteproduktionens betydelse växer också som en del av den industriella utvecklingsmiljön. Tjänsteproduktionen har haft en svag produktivitetsutveckling. insatser för tjänsteproduktion och IT-användning har successivt ökats och innefattar insatser riktade mot bl.a. samhällsservice, sjukvård, äldreomsorg och programvaruindustri. Skälen för regeringens bedömning: Genom det vidgade uppdraget till som föreslås under avsnitt 14.4.1 förstärks användarperspektivet och ges en starkare inriktning mot tjänstesektorn. Ett mycket viktigt område är samspelet mellan kunskapsföretag inom tjänstesektorn och industriföretagen. ingår som en part i ett internationellt forskningsprojekt som syftar till att utveckla kunskap om tjänstesektorns roll för innovationer i näringslivet i sin helhet. Regeringen avser att återkomma med eventuella ytterligare teknikpolitiska insatser på området när resultaten från detta projekt föreligger. Människa, teknik, organisation (MTO) Inom näringslivet och inom den offentliga sektorn har samspelet mellan utvecklingen av ny teknik, nya sätt att organisera arbete och nya arbetsroller och kompetenskrav blivit allt viktigare. De stora förändringar av arbetsorganisationen med decentralisering av ansvar och befogenheter som genomförts inom många företag ställer nya krav på tekniken. Utvecklingen inom informationstekniken stödjer på flera sätt de organisationsförändringar som bland annat är resultatet av ökade marknadskrav och en förändrad syn på utformningen av styrsystemen i företag och offentliga organisationer. Exempel på förändringar som går att observera tydligt är ett ökat samarbete i nätverk, i projekt och i organisationsformer som är tillfälliga och där kommunikationstekniken möjliggör en frikoppling och rum. Skälen för regeringens bedömning: Svenskt näringsliv har goda förutsättningar för att bli internationellt ledande i att skapa arbetsformer som på ett effektivt sätt kan dra nytta av och i arbetet utveckla goda kunskaper hos arbetskraften. I detta arbete blir nya förhållningssätt, synsätt och perspektiv på tekniken allt viktigare. Det är inte länge sedan som förhållandet mellan människa och teknik präglades av konfliktfyllda synsätt. Stödet till teknisk utveckling kompletterades med separata insatser för forskning som rörde arbetsmiljöfrågor och psykosociala konsekvenser. har samarbetet vidgats mellan och . Det är uppenbart att det finns ett kunskapsområde av stort gemensamt intresse mellan dessa myndigheter. De gemensamma satsningar som gjorts i mindre skala bör utvidgas. Det gäller i hög grad även samarbetet mellan dessa två sektorsmyndigheter och kommunikationsforskningsberedningen, KFB, där t.ex. telematiken är ett viktigt område i skärningen mellan de olika organisationernas områden. 14.5 FoU inom vissa områden och näringar -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Den svenska rymdverksamhetens inriktning | | bör bibehållas. Det är dock önskvärt att en större uppmärksamhet ägnas| | användaraspekterna i de utvecklingsprojekt som syftar till | | praktiska tillämpningar. bör fortsätta att utveckla och | | nyttiggöra sina specialkompetenser inom rymdforskning och | | rymdteknik i internationellt samarbete. bör även | | fortsättningsvis verka för ett kostnadseffektivt europeiskt | | rymdprogram inom vad gäller forskning och teknisk ut- | | veckling. De speciella möjligheter för , som det | | nordliga läget ger för rymdverksamhet, tas väl till vara. | | Rymdstyrelsen bör ingå i den samverkansgrupp för forskningsråden| | som regeringen avser att tillskapa. Rymden används i ökande utsträckning för olika ändamål. Den är ett viktigt fält för grundforskningen. Den kan utnyttjas för experiment och processer som inte är möjliga på jorden. Rymdverksamhet ger möjligheter till praktiska tillämpningar som t.ex. global miljöövervakning, väderprognoser och telekommunikation över stora avstånd. Användningen av rymden förutsätter ett omfattande tekniskt utvecklingsarbete, som i betydande omfattning måste bedrivas i internationellt samarbete. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens huvuduppgifter är att inom sitt område ta iniativ till forskning och utvecklingsarbete, vara kontaktorgan för internationellt rymdsamarbete, bereda tillståndsärenden och utöva kontroll av rymdverksamhet i . En betydande del av verksamheten avser att bevaka intressen i det internationella rymdsamarbetet, främst inom det europeiska rymdorganet (). Rymdstyrelsens verksamhet finansieras genom anslag under Närings- och avseende dels rymdverksamhet och dels förvaltningskostnader samt anslag under avseende rymdforskning såväl nationellt som i europeisk samverkan. Den helt övervägande delen av Rymdstyrelsens verksamhet sker i internationellt samarbete, i första hand inom ramen för , och bilateralt i synnerhet med . Deltagandet i är uppdelat på obligatoriska program och frivilliga tillämpningsprogram. De obligatoriska programmen, som utgör stommen i ESA:s verksamhet, omfattar basverksamhet, det vetenskapliga programmet samt även ett transformeringsprogram med syfte att effektivisera ESA:s verksamhet. Medverkan i obligatoriska program sker med bidragsandelar som beräknas utgående från medlemsländernas BNI. Den svenska BNI-andelen uppgår till . Deltagandet i de frivilliga tillämpningsprogrammen sker med andelar motsvarande ett förväntat utbyte i form av industribeställningar och med hänsyn till användarintresse. genomsnittliga andel i de frivilliga programmen är . Inriktningen på det svenska deltagandet i bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats under en lång följd av år. Det gäller svenska forskargruppers deltagande i vetenskapsprogram samt områdena mikrogravitation och fjärranalys. Inom dessa områden spelar och institutionerna i Kirunaområdet en stor roll, t.ex. för uppskjutning av sondraketer och mottagning av data från fjärranalyssatelliter. Det gäller även företagens deltagande på hög teknisk nivå, t.ex. med feltoleranta datorer för satelliter och för styrning av Ariane-raketen, med motordelar för Arianeraketens extrema driftsförhållanden och Rymdbolaget med rymdtjänster som t.ex. drift av rymdbasen och . Beslut om den långsiktiga verksamheten fattas vid återkommande möten med på ministernivå. Det senaste mötet ägde rum i . Mötet i föregicks av en period av osäkerhet vad gäller bl.a. programvolym och finansieringsmöjligheter beroende på den kärva ekonomiska situationen i flertalet medlemsländer. En viktig fråga vid mötet var hur skulle kunna delta i samarbetet om den internationella . Projektet leds av under medverkan av , och . Det finns en stark politisk vilja från att medverka i projektet, som är det största internationella samarbetsprojektet . Vid ministerrådsmötet fattades bl.a. beslut om deltagande i rymdstationssamarbetet och tre komplementära program för . De prioriteringar som regeringen gör innebär svenskt deltagande i den internationella rymdstationen, 5 infrastrukturprogram, 5 uppgraderingsprogram och 5 teknikprogram. Den nationella rymdverksamheten är en förutsättning för deltagande i internationellt rymdsamarbete. Inom det nationella programmet ryms rymdforskning och forskning i nära tyngdlöshet, fjärranalys och industriutveckling. Ett betydelsefullt inslag är småsatellitprogrammet, som bedrivs i internationell samverkan men under svensk ledning. Det är ett viktigt komplement till de stora ESA-satsningarna och optimerar det svenska teknisk-vetenskapliga deltagandet i . Arbete pågår för att sända upp satelliten , som är den tredje i raden av svenska forskningssatelliter. , som är tekniskt mycket avancerad, kommer att användas av astronomer för att bl.a. studera det interstellära mediet och däri pågående stjärnbildning. Den kommer också att användas av atmosfärsforskare för att studera den globala fördelningen av kemiska ämnen och föreningar som är av betydelse för jordens atmosfär, bl.a. ozon. Målet för fjärranalysverksamheten är att dels stödja forskning och tillämpning, dels föra ut fjärranalystekniken till operativa tillämpningar i det svenska samhället. Industriutvecklingsprogrammet syftar till en långsiktig kompetenshöjning inom rymdindustrins specialområden med hjälp av samfinansierade utvecklingsprojekt. har en central roll i den svenska rymdverksamheten. Rymdbasen används för att sända upp sondraketer och ballonger för forskning inom bl.a. materialfysik, astronomi, atmosfärkemi och biovetenskap. Närheten till skapar speciella förutsättningar för uppgifter i samband med satelliter i polära banor. Från styrs och kontrolleras de svenskledda forskningssatelliterna, vars data behandlas av forskarna på bl.a. i internationellt vetenskapligt samarbete. Från styrs och kontrolleras även fjärrsatelliterna i SPOT-programmet som rör ett samarbete med . Regeringen bemyndigade (dir. 1994:103) chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en genomgripande översyn av den svenska rymdverksamheten.Utredningen lade fram sitt slutbetänkande (SOU 1995:78). Den svenska rymdverksamheten. Betänkandet har remitterats. En remissammanställning finns tillgänglig i Närings- och . Utredningen har gjort en allmän genomgång av nuläge och trender inom rymdverksamheten, granskat inriktningen på det svenska rymdprogrammet, studerat ESA:s verksamhet, analyserat förändringar i omvärlden samt gjort en översiktlig kartläggning av användningen av rymdtjänster i . Utredningen konstaterar att rymdtekniken kommit till bred användning inom många samhällssektorer och att fått betydande återbäring på gjorda investeringar. Rymdverksamheten har en stor potential för framtida användning. Utredningen föreslår nya övergripande mål för den statliga rymdverksamheten, såväl den som bedrivs i Rymdstyrelsens regi som i andra myndigheter och statliga företag. Med utgångspunkt i de övergripande målen bör mätbara verksamhetsmål kunna formuleras av respektive myndigheter. Bland utredningens slutsatser, förslag och rekommendationer kan nämnas bl.a. följande. Utredningen finner det angeläget att rymdverksamheten tillförs sådana resurser att den kan fortsätta att utvecklas nationellt och internationellt. Mot bakgrund av att i rådande ekonomiska läge inte bedöms kunna öka sin andel i generellt till BNI-nivå bör anslaget till Rymdstyrelsen bibehållas på 1994/nivå. Det är angeläget att upprätthåller ett nationellt och ett antal bilaterala rymdprogram för att kunna utveckla svenskt rymdkunnande inom valda områden samt delta i och dra nytta av de internationella samarbetena. har uppnått goda resultat och nått en ledande ställning inom flera områden. bör stödja effektivisering av ESA:s verksamhet. EU:s ambition att spela en roll som främjare och användare av rymdteknik är positiv. Utredningen anser vidare att den statliga rymdverksamheten ger rymdföretagen möjlighet att konkurrera på den internationella rymdmarknaden. Företagen ges möjlighet till högteknologisk utveckling i internationellt samarbete och samverkan med högskolor inom ett antal spjutspetsområden. Det är viktigt att befrämja företagens verksamhet genom ett långsiktigt åtagande av staten inom rymdområdet. Det är angeläget att slå vakt om de verksamheter som har etablerats i och att dessa ges mesta möjliga stöd för fortsatt utveckling. Flertalet remissinstanser uttrycker en uppskattande bedömning om utredningen som en värdefull översikt över den svenska rymdverksamheten. Remissinstanserna instämmer allmänt i utredningens förslag till övergripande målformulering, slutsatser, förslag och rekommendationer. Yttrandena begränsas i de flesta fall till de områden som är av särskilt intresse för respektive svarsinstans. Några remissinstanser anser det vara angeläget med en utvärdering av svensk rymdforskning. Betydelsen av ESA-engagemanget framhålls generellt, liksom att vidareutveckla Kirunaregionens fördelar för rymdverksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Internationellt samarbete är en förutsättning för all rymdverksamhet Projektens storlek och omfattning förutsätter att de genomförs i samarbete mellan flera länder. Behovet av att samla nationella resurser i främjade tidigt en europeisk integration inom rymdområdet. Detta har skett genom upprättande av det europeiska rymdorganet och dess föregångare. har sedan starten deltagit i och bidragit till denna process. Genom statens satsningar har svenska företag fått tillgång till ett europeiskt nätverk för industriellt samarbete. Genom deltagande i bl.a. ESA-projekt har företagen kunnat utveckla högteknisk, konkurrenskraftig kompetens inom vissa nyckelområden. De främsta rymdföretagen, , och Rymdbolaget har uppnått framskjutna positioner inom sina specialområden, vilket avspeglas i att företagen också erhåller kommersiella beställningar på en global marknad dominerad av stora industrikoncerner. Ett 15-tal svenska företag är engagerade i europeisk rymdutveckling. De satsningar som staten gjort i vissa utvecklingsprogram, t.ex. Ariane-programmet, har givit mångfalt tillbaka i efterföljande produktion för de i projekten deltagande företagen. För och ger rymdprojekten nya kunskaper, som sprids inom respektive koncern och till underleverantörer. Svenska forskare har fått tillgång till satelliter för sina instrument och till internationella forskningsdata. nordliga läge har utgjort en tillgång för såväl svenska som internationella forskare och satellitoperatörer. Den rymdanknutna verksamheten i har expanderat. Den beslutade lokaliseringen till av ett miljödatacentrum baserat på satellitdata och ett rymd- och miljöforskningsinstitut skulle inte ha varit möjlig utan den kunskaps-, erfarenhets- och institutionella grund som lagts av många års rymdsatsningar. Användare av rymdteknik (meteorologi, kommunikation, navigering m.m.) har fått tillgång till satelliter och europeiska organisationer för nyttjande och drift.