prop · GK033 · 1997-01-01 00:00:00 — Samarbetsprojekt med andra kulturinstitutioner och med företag är exempel på detta. Regeringen är positiv till detta och ser det som en möjlighet för institutionerna att finansiera sådant som normalt inte ryms inom ramen för statsanslagen, exempelvis gästspel från utlandet och utlandsturnéer. Bidrag till Operan och Regeringens förslag till medelstilldelning avseende bidrag till Operan och , liksom övergripande mål för teatrarna, redovisas i budgetpropositionen för . 8.3 Nationellt uppdrag för barn- och ungdomsteater Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag för barn- och ungdomsteater inrättas. Regeringen avser att för ge uppdraget till teater i . I budgetpropositionen för föreslås att anvisas för uppdraget. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En övervägande del av de remissinstanser som kommenterat frågan, bl.a. , ett flertal kommuner och länsteaterföreningar stödjer utredningens förslag om att ett nationellt uppdrag för barn- och ungdomsteater bör inrättas. Skälen för regeringens förslag: Trots den stora satsning som staten, landsting och kommuner gör på teatern i har teater för barn och ungdomar en relativt låg prioritet och status inom teaterområdet. Regeringen föreslår därför ett rullande nationellt uppdrag för att stärka barn- och ungdomsteaterns ställning i teaterlivet. Det nationella uppdraget skall vara att värna om hög konstnärlig kvalitet och åstadkomma förnyelse både vad gäller form och innehåll. Det finns ett betydande behov av kunskapsutveckling inom detta område och det finns ett stort intresse för att förnya teaterns former med genreröverskridande verk, där man arbetar med allt från tal, dans och musik till multimedia. Med stöd i det nationella uppdraget skall teatern kunna svara för seminarier och utbildning och på olika sätt inspirera både andra teatrar och kulturansvariga i skolan och förskolan. Det nationella uppdraget skall tilldelas en teater för en treårsperiod och skall därefter föras vidare. Uppdraget kopplas till en befintlig teater vars huvudman ser ett sådant uppdrag som en tillgång för verksamheten i sin helhet och som står för hög konstnärlig kvalitet och förnyelse när det gäller teater för unga människor. Det bör ankomma på regeringen att utse innehavare av uppdraget. får till uppgift att följa upp och utvärdera uppdraget samt lämna förslag till regeringen om vilken institution som skall få överta uppdraget inför en ny treårsperiod. För föreslår regeringen, i likhet med , att det nationella uppdraget ges till Teater i . I budgetpropositionen för föreslår regeringen att ett årligt bidrag på anvisas för genomförandet av det nationella uppdraget för barn- och ungdomsteater. 8.4 Satsning på ungdomars eget skapande Regeringens bedömning: disponerar för insatser som främjar ungdomars eget skapande. Denna verksamhet bör fortsätta. Medel för att främja ungdomars eget skapande kommer att finnas inom ramen för Kultur i hela landet-projektet. Vidare har regeringen i budgetpropositionen för för avsikt att föreslå att medelsram för detta ändamål ökas med . Skälen för regeringens bedömning: Genom skolan, kyrkans ungdomsverksamhet, studieförbunden och stödet till det övriga föreningslivet gör samhället betydande insatser för att utveckla ungdomars kulturella intressen. Många ungdomar nås dock inte av dessa insatser eller anser inte att den organiserade verksamheten tillgodoser deras intressen och behov. För dem är det viktigt med alternativa mötesplatser, där deras spontana skaparbehov kan utvecklas i nya banor på deras egna villkor. Det är angeläget att ungdomar får samhällets stöd för att skapa egna kreativa miljöer och utveckla nya konstnärliga uttrycksformer. /94 disponerar ett utvecklingsanslag på för att göra insatser som främjar ungdomars eget skapande. Stöd skall framför allt lämnas till verksamhet som genomförs direkt i ungdomarnas vardagsmiljö. kommer att i sin anslagsframställning för att lämna en samlad redovisning av arbete. Efter vad regeringen har erfarit är erfarenheterna så goda att bör få fortsätta med verksamheten. Det är en central kulturpolitisk uppgift att ta vara på och utveckla ungdomars skaparintresse. Eftersom skaparbehovet oftast tar sig uttryck i experiment med musik är detta ett område som särskilt bör uppmärksammas. Även inom andra konstformer, bl.a. teater och dans, är det viktigt att fånga upp och utveckla ungdomars lust att skapa och uttrycka sig. Det gäller att etablera kontakter över hela landet för att hitta bra projekt och locka fram nya initiativ. Det gäller att stimulera kommunernas intresse och engagemang. Framför allt bör kommunerna se som sin uppgift att ställa lämpliga lokaler till ungdomarnas förfogande. Det gäller också att få ideella organisationer och studieförbund att göra nya insatser. Regeringen vill i detta sammanhang också hänvisa till vad som anförs under avsnitt 17 om en särskild satsning på ungdomars eget skapande under . Inom ramen för projektet i hela landet kommer frågorna att lyftas fram och 1998. Regeringen är vidare för sin del beredd att förorda en kraftig förstärkning av medelsram för stöd till ungdomars kulturskapande . Preliminärt räknar regeringen med en utgiftsökning på 9,4 miljoner år 1999 för detta ändamål. 8.5 Nationellt uppdrag inom området ungdomskultur Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättas inom området ungdomskultur. Regeringen avser att för ge uppdraget till Rosteriet i . I budgetpropositionen för föreslås att anvisas för uppdraget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i föregående avsnitt förordat en kraftigt ökad insats i syfte att främja ungdomars eget skapande. På några håll i landet bedrivs kulturverksamhet - i form av kulturskolor eller liknande - där ungdomar får genomföra kulturprojekt efter egna idéer under professionell ledning. Där arbetar man med sång, musik, dans, talteater, bild, film och video, ibland renodlat men ofta i ovanliga kombinationer. Med ungdomarnas egen idérikedom som grund åstadkoms inte sällan produktioner av hög konstnärlig halt. Genom att var och en i en grupp får en uppgift under eget ansvar lockas det fram talanger som var dolda både för omgivningen och den unga människan själv. som ny spännande kultur skapas får ett antal ungdomar ett tidigare inte upplevt självförtroende. stödjande arbete på detta område skulle sannolikt få större effekt om det bedrevs utifrån ett antal goda exempel. Regeringen föreslår därför att bidragsgivning kompletteras med ett rullande nationellt uppdrag för ungdomskultur av samma karaktär som de som i denna proposition föreslagits för bl.a. barn- och ungdomsteater. Uppdraget skall tilldelas en treårsperiod och därefter föras vidare. I uppdraget skall ingå att sprida kunskaper och erfarenheter och därigenom inspirera till att liknande verksamhet startar på andra håll. Detta kan ske t.ex. genom turnerande eller genom att institutionen tar emot studiebesök för längre eller . Uppdraget skall även ge möjlighet att genomföra särskilda utvecklingsprojekt. Det bör ankomma på regeringen att utse innehavare av uppdraget. får till uppgift att följa upp och utvärdera uppdraget samt lämna förslag till regeringen om vilken institution som skall få överta uppdraget inför en ny treårsperiod. För avser regeringen att ge det nationella uppdraget inom ungdomskultur till Rosteriet i . Rosteriet är en ideell förening, vars verksamhet är inriktad på ungdomar med särskilda behov. Rosteriet har ett nära samarbete med . Regeringen anser att Rosteriets speciella filosofi att utgå från ungdomars personliga känslor och erfarenheter i verksamheten är värd att utveckla och sprida. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att ett årligt bidrag på anvisas för genomförandet av det nationella uppdraget för ungdomskultur. Regeringens förslag: Det statliga stödet till regional teaterverk- samhet förstärks. Detta möjliggör för staten att stödja uppbyggnaden av Musik och Dansteater . Inom ramen för stödet till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner skall en viss del av stödet avsättas för riktade tidsbegränsade insatser i syfte att bl.a. öka antalet regionala turnéer och för att intensifiera teatrarnas publikarbete. De särskilda medlen skall vid ingången av motsvara av anslaget. förslag: Vad gäller omfördelningen inom ramen för anslaget till regionala teater- dans-, och musikinstitutioner överenstämmer förslag delvis med regeringens förslag. föreslår att tjugo procent av de fasta bidragen till länsteatrarna görs om till rörliga grundbidrag som efter prövning fördelas av till bl.a. de länsteatrar som turnerar och till regional musikteater. Remissinstanserna: Remissopinionen är delad när det gäller förslaget om turnerande regional teater. En del instanser är positiva till förslaget om ett ökat antal turneér i sig men anser i likhet med bl.a att ett ökat stöd till regionteatrar som turnerar inte skall ske på bekostnad av det grundstöd som finns . Liknande synpunkter om att ett ökat stöd inte får ske på bekostnad av det befintliga stödet framförs vad gäller förslaget till ökad satsning på regional musikteater. tidigare ställningstaganden: beslutade att införa ett stödsystem för regionala teater- och dansinstitutioner (prop. 1974:28, bet. 1974: KrU15, rskr. har inga större förändringar gjorts i det sk. grundbeloppsystemet. Efterhand har fattat beslut om att ansluta fler teatrar till grundbeloppssystemet. har ett flertal motioner framförts om en stärkning av den regionala musikteatern. Utskottet har avstyrkt dessa med hänvisning till det då pågående arbetet med och . Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag innebär att det statliga stödet till regional teater skall öka. Vidare förordar regeringen omprioriteringar inom ramen för statens stöd till regional teater. Nedan redovisas dessutom regeringens förslag till hur länsteatrarna skall integreras i det nya regionala bidragssystemet och de särskilda utvecklingsmedel som skall avsättas inom detta system. Ökat stöd till regionala teaterinstitutioner De kulturpolitiska mål som regeringen föreslår motiverar en ökad satsning på regionala teaterinstitutioner. Ett huvudsyfte med statens insatser på teater- området skall vara att sprida teatern i landet och nå nya grupper utanför storstäderna. Än så länge är musikteatern och dansteatern i stor utsträckning storstadsföreteelser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för mot denna bakgrund en ökning av det statliga stödet till regionala teater- institutioner. Regeringen kommer också fortsatt att uppmärksamma frågan om regional balans. Ökningen av det statliga bidraget till regionala teaterinstitutioner skall ses som ett led i regeringens målsättning att sprida kulturen ytterligare i landet. Av de reformmedel som frigörs har regeringen beräknat för uppbyggnaden av Musik och Dansteater (NMD). I kapitel 9 nedan återkommer regeringen även när det gäller ökat bidrag till vissa regionala dansinstitutioner. NMD representerar ett nytänkande när det gäller samarbete mellan kultur- institutioner. I det förslag till verksamhet som presenterats av interimstyrelsen för NMD ingår i , Norrdans i , en planerad kyrkoopera i och en planerad barnopera i . Verksamheten vid institutionerna kommer att planeras och turnéläggas gemensamt. Hela kommer att få tillgång till kvalificerad opera och dans till en sannolikt lägre kostnad än om institutionerna administrerades separat. Inrättandet av NMD är angeläget, inte minst för att uppnå en bättre regional spridning av musikteater och dans. Därför bör staten medverka till att upp- byggnaden av NMD kan påbörjas . Regeringen ser dock i första hand NMD som ett regionalt åtagande. Ett statligt stöd bör därför lämnas inom ramen för det ordinarie bidragssystem som kommer att gälla för regionala teater- , dans- och musikinstitutioner . Riktade insatser inom ramen för det nya regionala bidragssystemet Regeringen redovisar i kapitel 18 i denna proposition sitt förslag till refor- merat system för stöd till regional kulturverksamhet. Enligt förslaget skall det statliga bidraget, liksom i det nuvarande bidragssystemet, vara förenat med krav på ekonomisk motprestation från de regionala huvudmännens sida. Andelen statligt stöd varierar mellan olika regionala teatrar. I genomsnitt är statens bidrag av den regionala teaterns totala omslutning. Även om en viss flexibilitet bör kunna medges i kravet på motprestation i det nya bidragssystemet, förutsätter regeringen att huvudmännens insats motsvarar merparten av de totala offentliga bidragen. Inom ramen för detta reformerade stödsystem skall, enligt förslaget, medel avsättas för riktade tidsbegränsade insatser. Nedan redovisar regeringen sin syn på hur de riktade bidragen bör användas för att utveckla den regionala teatern. har de regionala teatrarna ökat antalet föreställningar utanför hemorten. Antalet föreställningar utanför hemlänet har också ökat. Regeringen ser självfallet detta som en positiv utveckling. För att ytterligare öka länsteatrarnas regionala ansvarstagande kan det, i synnerhet för teatrar i län med långa avstånd, behövas ett ökat stöd för turnéer. Antalet teaterbesök har minskat under en följd av år, mycket beroende på ett sviktande publikintresse. Teaterns uppsökande verksamhet har minskat. Både den uppsökande verksamheten och andra insatser från teaterns sida för att fånga in en publik bör öka. Ett sätt att långsiktigt utveckla nya publikgrupper är bl.a. att ge större möjligheter för barn och ungdomar att delta i teaterverksamhet. Även teaterföreningarnas och Skådebanans verksamheter för kulturovana grupper bör kunna förbättras. Publikarbetet har i första hand riktats till de aktiva och välmo- tiverade grupperna. För att nå mindre teatervana människor behöver både teaterföreningar och teaterarbetare tänka i nya banor. Samarbetet mellan de fasta teatrarna och Skådebanorna kan utvecklas, likaså samspelet mellan Skådebanorna och regionala och lokala föreningar. Grunden för ett ökat samarbete har lagts genom en överenskommelse mellan . Teatrarna behöver också satsa mer på att inspirera och utbilda de lokala arrangörerna och ge dem ett ökat stöd i publikarbetet. Särskild omsorg bör läggas vid att vinna de unga, både genom samverkan med förskola och skola och genom att uppsöka ungdomar i den miljö de känner sig hemma i. Researrangemang som är inriktade på kulturaktiviteter är en resurs som bör kunna utvecklas ytterligare. Enligt en enkät från bussresearrangörsföreningen (BRA) arrangerade olika bussföretag paketresor där ca 300 000 besök på teatern förmedlades. Institutionsteatrarna och researrangörerna bör kunna finna former för att utveckla detta samarbete. Utöver att stödja regionala turnéer och ett intensifierat publikarbete bör de riktade bidragen kunna användas för att öka de regionala teatrarnas samarbete med andra konstområden, fria grupper och med amatörteatern. skall avsätta av anslaget så att de särskilda medlen vid ingången av motsvarar av anslaget. fördelar, efter ansökan, de särskilda medlen. Regeringen vill understryka att de riktade bidragen inte befriar teatrarna från det turné- och publikansvar som de har inom ramen för sina ordinarie anslag. Bidragen skall ses som en extra stimulans för de teatrar som uträttar ett turné- och publikarbete utöver det normala. Regeringens förslag till medelsanvisning avseende bidrag till regionala teater- och dansinstitutioner redovisas i budgetpropositionen för . Regeringens bedömning: Statens uppdrag till står fast. Inom ramen för detta uppdrag bör dock ytterligare utveckla och förstärka sin arrangörs- och publikorganisation samt ge större utrymme för samarbete med andra producenter. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. föreslår att skall minska omfattningen av egenproducerad teater i de tre storstadsområdena och produktionen av musikteater. förordar vidare en utveckling av specialensembler. Remissinstanserna: Vad gäller förslag är remissopinionen delad. anser inte att det finns några besparingar att hämta genom att minska utbudet av teaterföreställningar i storstäderna eftersom dessa produktioner också sprids i resten av landet. Föreställningarna i storstäderna görs för att använda ledig kapacitet i en specifik produktion som annars skulle blivit outnyttjad. förslag om en minskad produktion av musikteater, bemöts av med att produktion av talteater och musikteater bör minska i takt med att dess roll som arrangör och publikorganisation blir starkare. Än så länge behövs dock insatser, både som ett komplement till regional musikteater och som en garant för regional spridning. menar att en utbyggnad av regional musikteater inte skulle innebära en minskning av utbud, utan snarare en förändring. anser att kulturpolitiska uppgift är viktig. produktioner kan inte ersättas av andra. En majoritet av remissinstanserna är positiva till förslag om specialensembler. tidigare överväganden: verksamhet har behandlats av vid ett flertal tillfällen (jfr prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU22, rskr. 1994/95:286). Skälen för regeringens förslag: roll håller på att förändras i länen. De lokala arrangörernas beställningar av teaterns föreställningar har minskat . Publiktillströmningen till föreställningar varierar över åren. Den senaste säsongen har publiken ökat men i ett längre perspektiv har tappat publik. En förklaring till denna utveckling är att teaterföreningar och andra arrangörer har mindre pengar att röra sig med. Ett annat skäl kan vara att medvetet sökt sig till mindre orter och mindre föreställningslokaler. En del av förklaringen är dock att den regionala teaterverksamheten successivt byggts ut och att andra teaterinstitutioner därmed - i enlighet med intentionerna i den nationella kulturpolitik som fasställdes 1974 - tagit över en del av publik. De förändrade förutsättningarna för motiverar, enligt regeringens uppfattning, en viss tyngdpunktsförskjutning i villkoren för statens stöd till teaterns verksamhet. Det grundläggande uppdraget kvarstår. Men bör ytterligare utveckla och förstärka arrangörs- och publikorganisationen. På samma sätt bör i större utsträckning ge utrymme för samarbete med andra producenter. effektiva turnéorganisation och kontaktnät ute i landet bör vara en tillgång för bl.a fria grupper liksom för Operan och när det gäller samarbete och turnéer. har också inlett ett visst sådant samarbete. Vidare bör ytterligare utveckla och förstärka sitt teaterfrämjande arbete i syfte att finna nya vägar att nå människor som vanligen inte besöker teaterföreställningar och för att öka efterfrågan på teater. Det är en utveckling som bör drivas vidare. När det gäller föreställningar i storstadslänen får de, med undantag för de specialinriktade verksamheterna (t.ex. och Tyst Teater), inte ske på bekostnad av turnéföre- ställningar. Regeringen vill i det här sammanhanget gärna betona att redan delvis anpassat sig till de förändrade förutsättningar i regionerna som beskrivits ovan. En minskad efterfrågan på föreställningar har bl.a. mötts med en utvidgning av antalet arrangörsföreningar knutna till , en satsning på framträdanden på mindre orter, samt på den s.k. teatermobilen. Allt i syfte att nå ut till en ny publik. I takt med förändringarna i samhället har också startat nya specialinriktade verksamheter t.ex. det mångkulturella projektet . Den tyngdpunktsförskjutning i verksamhet som regeringen föreslår är således redan delvis påbörjad. Graden och takten i det förändringsarbetet bör till stor del kunna avgöras i fortlöpande diskussioner mellan och dess föreningar å ena sidan och mellan och regeringen å den andra. specialinriktade verksamheter (, , Tyst Teater, mångkulturella projekt m.m.) uträttar ett värdefullt arbete. Dessa verksamheter har ett nationellt intresse. Regeringen lägger särskild vikt vid att satsningar gjorts för att olika invandrare skall få ta del av och medverka i utbud, genom olika mångkulturella teater- och dansprojekt. Som redovisats i avsnitt 8.2 ovan är regeringen inte beredd att föreslå en lösning som innebär att Operan tar över huvudmannaskapet för i från . Regeringen har i stället för avsikt att ge en utredning i uppdrag att se över vissa frågor i samband med inrättandet av ett Världskulturhus (se avsnitt 16 i denna proposition). En utgångspunkt för utredaren är att Världskulturhuset lokaliseras till och att det statliga bidrag som lämnas till för verksamheten vid , i stället överförs till Världskulturhuset som en del av finansieringen för dess verksamhet. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag i frågan . Tills vidare bör huvudmannaskapet för kvarstå hos . Regeringens förslag till medelsanvisning avseende bidrag till , liksom övergripande mål för teatern, redovisas i budgetpropositionen för . Regeringens förslag: I budgetpropositionen för föreslår regeringen att stödet till fria teatergrupper förstärks. förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. tidigare överväganden: har på förslag av regeringen ökat det statliga stödet till fria teatergrupper , med undantag för innevarande budgetår (jfr prop.1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU22, rskr. 1994/95:286). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser instämmer i förslaget. m.fl. menar att stödet inte skall ersätta arrangörernas ansvar. Några remissinstanser menar vidare att landsting och kommuner bör ta ett större ekonomiskt ansvar för de fria teatergrupperna. Skälen för regeringens förslag: De fria teatergrupperna spelar en stor roll i det svenska teaterlivet. Många av dem turnerar över hela landet och medverkar till ett levande teaterutbud utanför regionhuvudorterna. De fria grupperna svarar för mer än hälften av det totala utbudet av den statligt stödda barn- och ungdomsteatern i landet. Under /95 spelade 58 statsbidragsbeviljade fria teatergrupper för sammanlagt 629 000 besökare. De fria grupperna fungerar också som konstnärliga alternativ till teater- institutionerna. Samhället får mycket teater i förhållande till de bidrag som betalas ut. En ökning och koncentration av de statliga bidragen ger bättre överlevnads- och utvecklingsmöjligheter åt de fria teatergrupperna. Bland de fria teatergrupperna är möjligheterna att turnera med vuxenteater i det större formatet begränsade. Grupperna saknar i många fall pengar och arrangörernas kännedom om utbudet är litet. De statliga teaterinsatserna bör syfta till ett brett och mångsidigt utbud av teater av hög kvalitet. En ökad satsning på fria grupper, som ger dem bättre möjligheter att turnera och marknadsföra sig, ser regeringen som en viktig del av insatserna på teaterområdet. har redovisat sina planerar på att ta fram en modell för hur ett särskilt turnéstöd till fria grupper med inriktning på barn- och ungdomsteater skulle kunna organiseras. Regeringen ser positivt på detta. vill regeringen understryka vikten av att regionala och lokala arrangörer tar sin del av det ekonomiska ansvaret. För att möjliggöra en satsning på de fria teatergrupperna föreslår regeringen i budgetpropositionen för att anslaget Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål ökas med . Medlen skall även användas för satsningar på fria dansgrupper (se även avsnitt 9.3). 8.9 Samisk teater föreslår att en samisk teaterinstitution inrättas. Planer på att bilda en fast samisk teaterinstitution har funnits allt sedan den första samiska teatern, Dálvádis, lades ner . Från statens sida anvisas ett samlat anslag för kulturella ändamål till , som i sin tur fördelar anslaget. bidrar med ca till samisk teaterverksamhet. Beslut har även fattats att medel skall utbetalas via Mål 6 för uppbyggnad av en samisk teater. Regeringen bedömer, i likhet med , att en etablering av en fast samisk teaterinstitution är av stort intresse. är regeringen emellertid inte beredd att förorda en ökning av det statliga bidrag som redan ges via till en samisk teaterverksamhet. En förutsättning för ytterligare statligt engagemang är bl.a. att frågan om en regional eller lokal huvudman för den samiska teatern kan klargöras.