prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — I samband med att åtgärder vidtas för att lindra de ekonomiska effekter som uppstått på hela den inre marknaden till följd av den s.k. galna kosjukan har extra EG-medel tillförts animalieproducenterna. Ett förslag om åtgärder för att stödja nötköttsmarknaden har lagts fram av EG- kommissionen. Förslaget innebär borttagande av det andra handjursbidraget och en ökning av det första handjursbidraget . Ett obligatoriskt bearbetningsbidrag för spädkalvar samt intervention av nötkött från lättare slaktkroppar föreslås. Dessutom föreslås en höjning av interventionstaken. Förändringarna skall finansieras genom en sänkning av stöden inom spannmålssektorn. Beslut om förslaget förväntas . har i skrivelse meddelat regeringen de omräkningskurser som skall användas fram för direktbidrag i de länder vars valuta revalverats märkbart. För svensk del innebär det att det beräknade utfallet under anslaget stigit samt att begärt belopp för höjts. Anslaget för är beräknat utifrån en omräkningskurs på /ecu för arealersättningar och /ecu för djurbidrag. Regeringen beräknar anslagsposten arealersättning inklusive ersättning för uttagen areal till 4 samt att anslagsposten djurbidrag till . Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 1 575 000 Utgiftsprognos 1 143 942 därav 1996 683 046 1997 Förslag 2 139 000 1998 Beräknat 2 139 000 1999 Beräknat 2 139 000 1) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget finansieras kostnader för intervention (dvs. offentlig lagring m.m.), stöd i form av produktions- och konsumtionsbidrag samt exportbidrag i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras helt från EG-budgeten. Utfallet är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsedda faktorer. Ett exempel är överskottssituationer som uppkommer inom gemenskapen, en annan faktor är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris. Ett annat exempel är att en stärkning av den svenska kronans värde skulle t.ex. kunna innebära att den svenska marknaden blir mer attraktiv för exportörer från övriga medlemsländer. Detta kan leda till större överskott på den svenska marknaden, vilket får direkta effekter på hur mycket som måste betalas ut som exportstöd och i form av olika interventionsåtgärder i . Anslaget är således svårbudgeterat. Den stora skillnaden mellan utgiftsprognos för innevarande budgetår beräknat och anslagsförslag för beror också på att ett flertal av stödsystemen tagits i bruk senare än beräknat. Med intervention avses sådana åtgärder som EG:s uppköp och lagring av olika produkter samt stöd till privat lagring. Intervention innebär en påverkan på utbudet av och efterfrågan på jordbruksprodukter. Interventionsregleringarna syftar till att stödja vissa prisnivåer. Beslut om interventionsköp fattas av . Vidare utgår stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsstöd för olika produkter. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och möjliggöra export till tredjeland. Det är som bestämmer storleken på bidraget. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 2 139 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- För de största utgifterna under anslaget, ca , beräknas intervention och lagring av spannmål svara. Startstöd och stöd till åtgärdsprogram inom ramen för en reformering av marknadsordningen för frukt och grönsaker kan ses som prisstabiliserande åtgärder och den beräknade utgiften på vid ett maximalt utnyttjande bör därför föras upp under anslaget . Avgörande för anslagsbelastningen torde vara årsmånsvariationer inom landet såväl som inom andra medlemsstater. Ett av skälen till detta är att en del system som inte kunnat förutses tagits i drift. Av betydelse är också utvecklingen av kronans värde gentemot övriga valutor. Utgifter för intervention täcks i efterskott av . bör föras upp med . Den största posten, ca för , beräknas för exportbidrag för spannmål. bör föras upp med . Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 179 000 Utgiftsprognos 83 262 därav 1996 47 574 1997 Förslag 119 333 1998 Beräknat 119 333 1999 Beräknat 119 333 1) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget redovisas de räntekostnader och kursdifferenser som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erläggs i efterskott. En jämförelse mellan budget och utgiftsprognos /96 visar på en lägre belastning på anslaget än beräknat. Detta beror på en initial svårighet att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle komma att utnyttja möjliga ersättningar. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 119 333 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget bör även få belastas med eventuella finansiella | | sanktioner från EG. | -------------------------------------------------------------------- Ersättningar för stöd som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statsbudgeten avräknas i princip inom 1 1/. De stöd som är aktuella är arealersättningar och ersättning för uttagen areal, djurbidrag, intervention, produktions- och konsumtionsstöd m.m. samt miljöersättningar. För de stöd som betalas ut från jordbruksfondens utvecklingssektion gäller två olika metoder. För mål 5a, utom stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter, förskotterar medlemsstaten utvecklingssektionens andel av stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet till bearbetning och avsättning betalar sektionen av sin andel i förskott och resterande då ett program är avslutat. Kostnaderna är beräknade på en kalkylränta på . Skulle räntesatsen ändras påverkar detta också anslagets belastning. Finansiella sanktioner/korrigeringar från EG Erfarenheter från andra länder talar för att liksom alla övriga medlemsstater riskerar att drabbas av finansiella sanktioner/korrigeringar som beslutas av . Regeringen föreslår att eventuella finansiella sanktioner/korrigeringar från EG i fortsättningen får betalas från anslaget. Om sanktion uppkommer kommer den att belasta anslaget och motsvarande belopp krediteras berörd inkomsttitel. Regeringen har som målsättning att santioner skall bli så låga som möjligt och har därför avsatt särskilda medel för utökad kontrollverksamhet (utgiftsområde 2, anslag B 20. Kontrollfunktionen i staten). Anslaget bör föras upp med för räntekostnader och eventuella finansiella sanktioner från EG. -------------------------------------------------------------------- | Det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken är att | | verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna bl.a. så| | att den biologiska mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka| | för tillgång på fisk av god kvalitet och utveckling av | | konkurrenskraftiga företag inom fisket och vattenbruket. | | Regeringen planerar att under återkomma till | | vad gäller de förslag redovisat i | | rapporten för biologisk mångfald. | | En översyn av EU:s gemensamma fiskeripolitik (CFP) är planerad | | . Regeringen avser att aktivt medverka i | | reformeringen av CFP. Förberedelser för detta inleds redan nu | | bl.a. genom en översyn av där också effekterna av | | det svenska medlemskapet i EU på fiskets område skall följas upp.| -------------------------------------------------------------------- deltar i EG:s gemensamma fiskeripolitik (Common Fisheries Policy, CFP). Fiskerinäringen är en viktig verksamhet inom unionen. EU är världens största marknad för fiskeriprodukter och en av de största fiskemakterna. Fisket ger betydande bidrag till vissa regioner inte minst till kustsamhällen. Arbetstillfällen och inkomster skapas inte endast inom fiskerinäringen direkt utan även inom närliggande näringar som berednings-, förpacknings- och varvsindustri m.m. CFP omfattar resurs-, struktur- och marknadspolitik. I den statliga verk- samheten på fiskets område ingår att arbeta med som omfattar hela kedjan inom fiskerinäringen från råvaran i havet till konsumenten. Även vattenbruket omfattas av CFP. En översyn av CFP är planerad . Regeringen avser att aktivt medverka i reformeringen av CFP och inleder redan nu förberedelser för detta. Det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken är att verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna bl.a. så att den biologiska mångfalden bevaras. Vidare är målet att verka för tillgång på fisk av god kvalitet och utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fisket och vattenbruket. är den centrala förvaltningsmyndigheten på fiskets område. På regional nivå arbetar länsstyrelserna med bl.a. EG:s strukturstöd för mål 5a avseende fiske och med fiskevård. Den svenska sektorplanen rörande stöd till strukturåtgärder för fiske och vattenbruk samt beredning och försäljning av fiskets och vattenbrukets produkter (mål 5a, fiske) har godkänts av den europeiska kommissionen. Här ingår också den svenska planen för reduktion av fiskeflottan för och . Utformningen av ett utvecklingsprogram i denna del avseende pågår . Kommissionen har även godkänt det svenska programmet inom gemenskapsinitiativet PESCA. Övervakningskommittéer för dessa verksamheter har inrättats och stöd har börjat betalas ut. En särskild plan för det småskaliga kustfisket godkändes . Planen är utformad som ett komplement till åtgärderna i den svenska strukturplanen och skall pågå till utgången av . I CFP ingår kontroll av efterlevnaden av gemenskapssystemet för bevarande och förvaltning av fiskresurserna. Kommissionen har beslutat att lämna bidrag till kostnader som har för vissa investeringskostnader. Vid mötet i för fastställdes riktlinjer för laxpolitiken i . Laxkvoten i egentliga sänktes för från 500 000 till 450 000 laxar. Det s.k. naboavtalet, som reglerar det svenska fisket i norsk ekonomisk zon i , omförhandlas med . Mellan och har träffats en uppgörelse under naboavtalet. Överenskommelsen innebär i princip oförändrade kvoter jämfört med . har inom EU spelat en aktiv roll för att om gränsöverskridande fiskbestånd skall leda fram till en rättsligt bindande global konvention om bevarande och hållbart nyttjande av fiskbestånd i det fria havet. förespråkar också upprättandet av regionala organisationer för att genom gemensam förvaltning av fiskeresurserna kunna reglera och kontrollera fisket. har inom FAO arbetat för att få till stånd en uppförandekod för ansvarsfullt fiske. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 111,51) 279,9 272,5 228,1 173,7 174,1 175,7 1) Beloppen anges i miljoner kr Den kraftiga utgiftsökningen för /96 hänför sig till en förstärkning av inför medlemskapet i EU och att EU:s med- finansiering av strukturstöd på fiskets område ingår. 1994/951) Utgift 61 0542) Anslagskredit -2 142 1995/961) Anslag 99 143 Utgiftsprognos 98 061 därav 1996 66 037 1997 Förslag 58 166 1998 Beräknat 58 629 1999 Beräknat 60 149 1) Anslagen och Främjande av fiskerinäringen 2) Beloppen anges i tusental kr är central förvaltningsmyndighet för frågor om fiskerinäringen, vilken också omfattar vattenbruk, fiskevård och fritidsfiske. Verket skall främja forskning och bedriva utvecklingsverksamhet på fiskets område. Vid verket finns vidare ett råd för konsumentfrämjande åtgärder på fiskets område. Det övergripande målet för är att verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna så att de ger en god och långsiktig avkastning som den biologiska mångfalden bevaras. Vidare skall verka för tillgång på fisk av god kvalitet och utveckling av konkurrenkraftiga företag inom fisket och vattenbruket. Utfallet för /95 visar att utnyttjat an- slagskrediten framför allt till följd av ökat resursbehov i anslutning till EU- inträdet samt av en räntekostnad som avser /93. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | För den kommande planeringsperioden skall, i avvaktan på en avi-| | serad översyn av , de övergripande mål, som gällt | | /94-1995/96 för Fiskeri- | | verkets verksamhet, fortsätta att gälla. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 58 166 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 88 000 tkr | | | | Övrigt | | verksamhet samt forskningen och | | utvecklingsarbetet på fiskets område förutsätts bli föremål för | | översyn. inträde i den gemensamma fiskeripolitiken har medfört att verksamhet i hög grad kommit att inriktas mot tillämpningen av CFP:s regelsystem. Det finns emellertid skäl att vidareutveckla och förbättra de administrativa systemen, särskilt vad gäller kontrollfrågorna, för att möta krav från och från berörda intressenter i landet. För detta ändamål avser regeringen att genomföra en översyn av . I detta sammanhang bör verkets stöd till FoU och dess egen undersökningsverksamhet bli föremål för särskild uppmärksamhet. Inom unionen bedrivs forskning på fiskets område framför allt på nationell nivå. En övergripande ram för huvuddelen av den svenska fiskeriforskningen finns i Skogs- och jordbrukets forskningsråds och Fis- keriverkets gemensamma program Fiskforskning för . Fiskeriforskningen är dock splittrad. Universitetsforskningen på fiskets område är förlagd till ett flertal institutioner med i regel små forskargrupper och med de begränsningar detta innebär. Vid finns ingen institution speciellt för fiskeriforskning förutom vattenbruksinstitutionen i . Tillämpad forskning och undersökningsverksamhet bedrivs framför allt vid tre laboratorier. Det finns därför behov av ökad samordning på området, inte minst mot bakgrund av EU:s ramprogram som ger ökade möjligheter till forskningsinsatser. Översynen skall även omfatta en uppföljning och utvärdering av effekterna på fiskets område genom det svenska medlemskapet i EU. Därvid skall de strategiska frågor som bör prioritera framöver ur ett nationellt perspektiv respektive ett gemenskapsperspektiv tas fram inför en kommande översyn inom gemenskapen av den gemensamma fiskeripolitiken . Den av framlagda årsredovisningen är uppdelad i verk- samhetsgrenarna fiskevård, resursutnyttjande och internationellt bi- ståndssamarbete. Enligt regeringens mening kvarstår vissa behov av ut- vecklingsarbete. Det är svårt att utläsa om de mål som formulerats för verksamheten helt har uppfyllts. Vidare kan effektivitet och kostnadsutveckling inte klart följas. Det framgår inte heller om omprioriteringar av verksamheten skett till förmån för arbetet med CFP. ekonomiska resultat visar att myndigheten täcker driften av verksamheten med de intäkter de har. har för regeringen presenterat förslag till aktionsplan för biologisk mångfald vad gäller söt-, kust- och utsjövatten samt lax. Regeringen planerar att återkomma till vad gäller de förslag som har redovisat. Regeringen har uppdragit åt och länsstyrelserna att utarbeta ett gemensamt system för uppföljning och redovisning av myndigheternas verksamhet på fiskets område. En första rapport har redovisats varvid föreslås att verksamheten delas in i fiskerinäring (yrkesfiske, vattenbruk, beredning, marknad), fritidsfiske (husbehovsfiske, sportfiske, fisketurism) och fiskeresurser (resursreglering, bevarande respektive utvecklande fiskevård). Med hänsyn till det statsfinansiella läget minskar regeringen anslaget 1997 med . Resurserna för EU-relaterade uppgifter, för vilka har fått särskild förstärkning, får inte tas i anspråk vid eventuella omprioriteringar. Insatser för utveckling av fritidsfiske och fisketurism bör beaktas men med hänsyn till tillgängliga resurser och CFP:s krav. Fritidsfiskets och fisketurismens utvecklingspotential är en fråga som även berör regionala och lokala aktörer bl.a. länsstyrelser. Strukturstöd till fisket m.m. 1994/951) Utgift 27 3632) 1995/96 Anslag 53 837 Utgiftsprognos 56 444 därav 1996 44 070 1997 Förslag 30 890 1998 Beräknat 30 890 1999 Beräknat 30 890 1) Anslaget Särskilda insatser för fisket 2) Beloppen anges i tusental kr EG:s finansiella instrument för strukturpolitiken på fiskets område är Fonden för Fiskets utveckling (FFU). FFU finansierar den del av fiskets strukturstöd som kan hänföras till mål 5a, dvs. anpassningen av fiskerisektorns struktur, och för gemenskapsinitiativet PESCA. De mål som gäller för strukturpolitiken är - att bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser och dess utnyttjande, - att stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företag inom sektorn, - att förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för fiskets och vattenbrukets produkter. Syftet med PESCA-programmet är att underlätta hanteringen av de sociala och ekonomiska konsekvenser som den pågående krisen inom fiskerinäringen ger upphov till. Programmet finansieras genom FFU samt av de båda strukturfonderna, Europeiska sociala fonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden. De senare arbetar främst med åtgärder avseende generella sociala och ekonomiska förbättringar i den region som är målområde. Från anslaget lämnas stöd till åtgärder som medfinansieras av gemenskapen inom ramen för strukturplanen på fiskets område och gemenskapsinitiativet PESCA. Stödet lämnas i form av bidrag och statlig garanti för lån. Bestämmelserna om detta finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Anslaget används även till äldre stödformer, som inte omfattas av gemenskapens medfinansiering såsom ersättning för stormskadade redskap och vattenbruksanläggningar, isbrytarhjälp till fiskarebefolkningen och stöd vid förvärvande av begagnade fiskeföretag. Från anslaget täcks vidarekostnader för förluster på grund av statlig garanti för lån till fiskeföretag och fiskberedningsföretag. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 30 890 tkr | -------------------------------------------------------------------- De mål som lagts fast för EG:s strukturpolitik på fiskets område överensstämmer med det övergripande målet för den svenska fiskeripolitiken. Medlen under detta anslag är avsedda för dessa mål. EU-medlemskapet har inneburit ett reellt tillskott av medel för fiskeriverksamheten. Det är därför rimligt att även denna verksamhet bidrar i saneringen av de offentliga finanserna. Anslaget reduceras därför med . För att upprätthålla stödnivån i den nationella medfinansieringen av EG:s strukturstöd överförs motsvarande belopp från kvarvarande prisregleringsmedel. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 120 000 Utgiftsprognos 111 062 därav 1996 111 062 1997 Förslag 80 000 1998 Beräknat 80 000 1999 Beräknat 80 000 1) Beloppen anges i tusental kr strukturplan på fiskets område fastställdes av först , varför anslaget har belastats enbart . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 80 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av strukturstöd till fisket m.m. redovisat under anslaget C 2. Strukturstöd till fisket m.m. 1994/951) Utgift 4 6702) 1995/96 Anslag 6 918 Utgiftsprognos 6 918 därav 1996 6 918 1997 Förslag 4 612 1998 Beräknat 4 612 1999 Beräknat 4 612 1) Anslagen Bidrag till fiskevård och Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr har (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) beslutat att minska de tidigare anvisade anslagen Bidrag till fiskevård och Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. samt att anslå motsvarande medel under ett nytt ramanslag Fiskevård. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 4 612 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget bör användas för att uppdatera och färdigbehandla ansökningar om bidrag till förrättningskostnader för fiskevårdsområden som inkommit före , men även för bidrag till att i övrigt bilda eller omarrondera fiskevårdsområden. Anslaget bör även användas för fisketillsyn längs kusterna och i de som ett led i fiskevården. Kostnader för åtgärder för biotop- och fiskevård såsom utsättningar av angelägna arter och insatser för att bevara hotade fiskarter kan belasta anslaget. -------------------------------------------------------------------- | Ett miljömål införs för rennäringen. I syfte att främja en hållbar| | utveckling i landets fjällområden vidtas en rad åtgärder som berör| | rennäringen. | | Regeringen överlägger med kommissionen om ett nytt| | delprogram inom ramen för miljöprogrammet för ersättning till | | rennäringen för bevarande av livskraftiga stammar av rovdjur i | | renskötselområdet. Det område inom vilket rennäringen utövas i sträcker sig från i till Treriksröset och från mot till Norrlands kustland. Detta område är uppdelat på 51 samebyar. En sameby är dels ett geografiskt område, dels en ekonomisk och administrativ sammanslutning. Samebyn har bl.a. till ändamål att för medlemmarnas gemensamma bästa ombesörja renskötseln. Renskötseln får utövas både på statlig och privat mark. Marken används av andra areella näringar. Renskötseln bedrivs ofta på marker som är känsliga för påverkan. Förhållandet mellan renskötseln och annat utnyttjande av mark regleras i ett flertal lagar. Genom ett förslag i prop. 1995/96:226 om hållbar utveckling i landets fjällområden avses att införas ett miljömål för rennäringen. Näringen skall bedrivas med bevarande av naturbetesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en uthålligt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Genom fortsatta renbetesinventeringar och utvecklad markanvändningsplanering underlättas för näringen att nå miljömålet. Genom det planerade miljöersättningsprogrammet för bevarande av rovdjur i renskötselområdet avses att tillskapas ett bevarandemål för långsiktigt livskraftiga populationer. Ersättningen till rennäringen avses baseras på förekomst och fördelning av rovdjur. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 93,41) 125,6 138,9 109,5 75,7 75,7 75,7 1) Beloppen anges i miljoner kr Främjande av rennäringen m.m. 1994/951) Utgift 58 2872) Reservation 9 207 1995/961) Anslag 75 026 Utgiftsprognos 89 054 därav 1996 71 309 1997 Förslag 61 700 1998 Beräknat 61 700 1999 Beräknat 61 700 1) Anslagen Främjande av rennäringen, Prisstöd till rennäringen och Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall 2) Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är - underhåll av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, - statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändning, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, - framtagande av ny inventeringsmetod för renbetet, - prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, - ersättning till följd av som kan lämnas till jord- bruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , - övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter över- läggningar mellan staten och rennäringen. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 61 700 tkr | -------------------------------------------------------------------- Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslutande protokoll, skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snösmältningen. Mot bakgrund av konventionen bör staten fortlöpande betala de verkliga kostnaderna för att hålla stängslen. Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra renskötselanläggningar. Konventionen gäller t.o.m. .