prop · GK031D16 · 1997-01-01 00:00:00 — Medlen fördelades så att landstingen fick en relativt sett betydligt större andel till följd av högre kostnader för bl.a. landstingens införanderegler i det nya systemet. Dessa kostnader beräknas successivt minska, varför regeringen föreslår att flyttas från landstingens generella bidrag till kommunernas generella bidrag . De regleringar som föreslås ske med anledning av ovanstående redovisas samlat under avsnittet Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Den kommunala sektorns ekonomi I tabell 1 redovisas en beräkning av kommunsektorns ekonomi fram till och med (se även bilaga 1, kapitel 10.4). De generella statsbidragen har i kalkylen inte justerats med hänsyn till de förslag som läggs i föreliggande proposition. Eftersom dessa förslag påverkar flera olika poster saknar detta emellertid betydelse för det finansiella sparandet i beräkningen. Effekterna av utbildningssatsningen har dock beaktats. Utvecklingen av sektorns konsumtion har i beräkningen styrts av det aviserade kravet på att ekonomisk balans skall uppnås för kommunerna och för landstingen. Det finansiella underskottet 1996 bedöms bli större än vad som redovisades i vårpropositionen. En av de viktigaste anledningarna är att prognosen för kommunernas socialbidragsutgifter har reviderats upp jämfört med vårpropositionen. Konsumtionsutvecklingen för har inte ändrats jämfört med bedömningen , vilket leder till att konsumtionsneddragningarna nu bedöms bli större. bedöms sektorns konsumtion minska i fasta priser, vilket kan jämföras med bedömningen i vårpropositionen som var en oförändrad konsumtionsnivå. Även därefter beräknas konsumtionen minska, 2000 vara oförändrad. Kommunsektorns finanser åren 1996 - 20001) (miljarder kronor, löpande priser): 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster Skatteinkomster 275,1 274,7 287,5 302,3 316,8 Bidrag från stat och socialförs. sektor 73,6 73,4 72,1 72,0 72,3 Övrigt 53,4 54,3 55,6 57,1 59,0 Summa: 402,1 402,4 415,3 431,5 448,2 Utgifter Transfereringar 77,7 78,5 79,8 81,3 82,9 Konsumtion 302,8 311,5 319,2 327,2 338,6 Investeringar 25,2 25,5 26,5 27,1 27,6 Summa: 405,6 415,5 425,6 435,6 449,1 Konsumtion, procent2) -1,0 -0,7 -1,1 -1,0 0,0 Finansiellt sparande Kommuner -4,8 -12,0 -10,3 -6,0 -4,1 Landsting 3,2 0,0 0,8 2,7 3,9 Övriga3) -1,9 -1,2 -0,9 -0,8 -0,7 Summa: -3,5 -13,2 -10,3 -4,1 -1,0 Källa: 1Utjämningsavgift för respektive utjämningsbidrag till kommuner och landsting ingår inte i kalkylen 2Årlig förändring, fasta priser 3Kyrkokommuner och kommunalförbund 3 Bidrag och ersättningar till kommuner ochlandsting I tabellen nedan redovisas den beräknade totala utgiftsnivån för utgiftsområdet med hänsyn tagen till de justeringar som föreslås till följd av finansieringsprincipen och den tidigare nämnda överenskommelsen mellan regeringen och samt om den kommunala ekonomin . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Allmänna bidrag 45 627 102 657 102 005 77 780 83 612 83 662 83 762 till kommuner Generellt statsbidrag till kommuner och landsting1 -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 45 626 822 2) Utgiftsprognos 79 600 800 1995/96 Anslag 79 592 000 därav 1996 56 795 200 1997 Förslag 62 227 000 1998 Beräknat 62 277 000 1999 Beräknat 62 377 000 1År 1994/95 anslagen G1. Statligt utjämningsbidrag till kommuner samt G2. Skatteutjämningsbidrag till landsting. /96 dessutom anslagen G3. Generellt statsbidrag till kommuner och G4. Generellt statsbidrag till landsting 2 Beloppen anges i tusental kr Syftet med bidraget är att det skall utgöra ett allmänt finansiellt stöd till verksamhet i kommuner och landsting. Bidraget skall dessutom vara ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting. När det gäller anslagsnivån redovisas endast beräkningar. Regeringen avser att 1997 återkomma med förslag till regleringar av anslagen för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 62 227 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen föreslår att ett gemensamt ramanslag bildas av de nuvarande två anslagen Generellt statsbidrag till kommuner och Generellt statsbidrag till landsting. De båda nuvarande anslagen bör utgöra poster i det nya anslaget. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) föreslog regeringen att kompensationen till kommuner respektive landsting avseende pensioner och andra trygghetsförmåner till lärare, skolledare och syokonsulenter tillfördes de generella statsbidragen. Regeringen föreslog således en ökning av det generella bidraget till kommuner respektive landsting . För kommunerna föreslogs därefter en årlig ökning fram . Det generella bidraget till kommuner ökas mot denna bakgrund med . Det generella bidraget till landsting ökas med . Med anledning av det ändrade systemet för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting fr.o.m. (prop. 1995/96:64, bet. FiU5, rskr. 1995/96:116) föreslår regeringen i föreliggande proposition en slutlig reglering mellan staten och kommuner respektive landsting i enlighet med vad som sagts under avsnittet Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar. Regeringen föreslår att det generella statsbidraget till kommuner och landsting tillförs fördelat på till kommunerna och till landstingen. Vid införandet av det förändrade bidrags- och utjämningssystemet för kommuner och landsting tillfördes de generella statsbidragen sammanlagt . Dessa medel utgjorde huvuddelen av kommunsektorns kompensation för höjda arbetsgivaravgifter m.m. för finansieringen av EU-medlemskapet. Kommunerna tillfördes och landstingen . Förändringen som skedde med utgångspunkt i kostnaderna för de föreslagna införandereglerna samt förändringar i kostnadsutjämningen i det nya systemet, innebar en överkompensation till landstingen i förhållande till deras relativa andel av kommunsektorn. beräknas kostnaden för landstingens införanderegler att minska med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ett belopp om flyttas från landstingsbidraget till kommunbidraget. Denna ändring påverkar således inte nivån på anslaget, utan endast fördelningen av bidraget mellan kommuner och landsting. Beskattningen av bilförmån föreslås i proposition 1996/97:19 ändras . Förändringen beräknas innebära ett bortfall av skatteinkomster för kommuner och landsting med . Statsbidraget föreslås därför ökas med motsvarande belopp. Två regleringar föreslås med anledning av finansieringsprincipen. I proposition 1996/97:27 föreslås att landstingen kostnadsfritt skall erbjuda insulin till patienter . Bidraget till landstingen föreslås därför tillföras . Enligt vad som har redovisats under utgiftsområdet 16, anslaget A 10. Specialskolor och resurscenter bör, för de kommuner där specialskolorna är belägna, ersättningen till staten sänkas till per elev och läsår för elever inskrivna vid den skolan. Till följd av detta föreslås bidraget till kommunerna sänkas med . I tabell 2 nedan framgår den beräknade statsbidragsnivån för . Regeringen föreslår att det generella statsbidraget till kommuner och landsting för uppgår till fördelat på till kommuner och till landsting. Anslagsnivå för kommuner och landsting (): Kommuner Landsting 1997 1998 1999 1997 1998 1999 Anslagsnivå 1996 44 740 44 740 44 740 12 Lärarpensioner 1 320 1 370 1 470 80 80 80 Nytt mervärdesskattesystem 1 963 1 963 1 963 1 519 1 519 1 519 Överföring kompensation EU-inträde 200 200 200 -200 -200 - 200 Ändrad beskattning av bilförmån 355 355 355 178 178 178 Reglering enligt finansierings- principen -6 -6 -6 30 30 30 Anslag 48 572 48 622 48 722 13 655 13 655 13 655 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting -------------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag 1 820 000 1) Utgiftsprognos 1 419 000 därav 1996 0 1997 Förslag 400 000 1998 Beräknat 400 000 1999 Beräknat 400 000 1 Beloppen anges i tusental kr Syftet med bidraget om är att ge möjlighet att ekonomiskt bistå vissa kommuner och landsting som har en särskilt svår ekonomisk situation och som kan få problem vid övergången till det nya utjämningssystemet. Bidraget skall användas för att i ett rekonstruktivt syfte bistå sådana kommuner och landsting. Utöver detta har och kommun erhållit särskilda bidrag (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Anslaget Bidrag till särskilda insatser för vissa kommuner och landsting bör även fortsättningsvis vara ett reservationsanslag. har regeringen inte fördelat de medel som avsatts för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringens bedömning är att det är för tidigt att avgöra om alla kommuner och landsting kan klara av sina ekonomiska åtaganden utan behov av särskilda insatser. Därför bör regeringen även fortsättningsvis ha tillgång till de extra resurser som de avsatta medlen utgör. föreslås således att ett belopp om avsätts för detta ändamål. Även beräknar regeringen att motsvarande anslag tas upp för ändamålet. har beslutat (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att högst av de för får användas för omstruktureringsprojekt i kommuner och landsting. Dessa projekt skall bidra till att det fortsatta omstruktureringsarbetet sker på ett sådant sätt att kvaliteten i de kommunala verksamheterna bibehålls på lång sikt. En särskild kommitté kommer att besluta om hur dessa medel skall fördelas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Reservationsanslag 400 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting -------------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag 21 245 000 Utgiftsprognos 20 985 000 1) därav 1996 20 985 000 1997 Förslag 20 985 000 1998 Beräknat 20 985 000 1999 Beräknat 20 985 000 1 Beloppen anges i tusental kr Syftet med bidraget är att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting. Bidraget utjämnar såväl för skillnader i skattekraft som för strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting. Bidraget motsvaras av en utjämningsavgift som kommuner och landsting erlägger till staten, vilken redovisas på statsbudgetens inkomstsida (inkomsttiteln för kommuner och landsting). Anslaget för statligt utjämningsbidrag föreslås förändras till ett obetecknat anslag eftersom anslagsformen förslagsanslag inte längre skall användas. Storleken på bidraget bestäms av de beräkningar som görs enligt förordningen om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting (SFS1995:1645). Eftersom definitiva beräkningar görs först är föreslaget anslagsbelopp för endast en prognos baserad på förväntat utfall . De definitiva beräkningarna för kan därför föranleda att anslaget regleras ytterligare i tilläggsbudgeten. Eftersom motsvarande avvikelser uppstår även på statsbudgetens inkomstsida blir förändringen neutral för statsbudgeten. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Obetecknat anslag 20 985 000 tkr | --------------------------------------------------------------------