prop · GK03150D7 · 1997-01-01 00:00:00 — BILAGA 4 Redovisning av skatteavvikelser Innehållsförteckning 2 Beskrivning av jämförelsenormen 4 2.1 Norm för inkomstbeskattningen 4 2.2 Norm för socialavgifter och särskild löneskatt 5 2.3 Norm för mervärdesskatt 5 2.4 Norm för punktskatter 5 3 Beräkning och redovisning av skatteavvikelser 5 3.1 Skatteavvikelser inom inkomstbeskattningen 6 3.2 Skatteavvikelser inom socialförsäkringen 7 3.3 Skatteavvikelser inom mervärdesskatten 7 3.4 Skatteavvikelser inom punktskatteområdet 7 3.5 Ej saldopåverkande skatteförmåner 8 4 Beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna 8 4.1 Inkomst av tjänst 8 4.2 Kostnader i tjänst och allmänna avdrag 9 4.3 Intäkter i näringsverksamhet 10 4.4 Kostnader i näringsverksamhet 10 4.5 Intäkter av kapital 12 4.6 Kostnader i kapital 12 4.7 Skattereduktioner 13 4.8 Skattskyldighet 13 4.9 Arbetsgivaravgifter 13 4.10 Särskild löneskatt 13 4.11 Mervärdesskatten 14 4.12 Skatteförmåner inom punktskatteområdet 15 4.13 Skattesanktioner 16 4.14 Icke saldopåverkande avvikelser 17 1 Inledning I denna bilaga redovisar regeringen en sammanställning av s.k. skatteavvikelser. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns också stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd eller skatteförmåner kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller de priser som hushållen och företagen möter på marknaden. Skatteförmånerna kan, liksom olika offentliga utgiftsprogram, vara högst berättigade och motiverade av såväl fördelningspolitiska, allokeringspolitiska och administrativa skäl. Som ett underlag för överväganden och för den offentliga diskussionen är det dock angeläget att även dessa stöd redovisas. Därigenom möjliggörs en kontinuerlig prövning av samma slag som den som görs för stöd på budgetens utgiftssida. Om ett stöd på budgetens inkomstsida slopas leder detta till en budgetförstärkning för offentlig sektor. Dessa stöd brukar därför betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. En brist i redovisningen i budgetpropositionen och i andra sammanhang gäller den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaden för dessa stöd inte är direkt jämförbara och att den - redovisade fördelningen av utgifterna på olika utgiftsområden kan ge en ofullständig bild av stödens fördelning på olika områden. För att underlätta jämförelsen mellan stöd som sker genom skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar beräknas i denna bilaga även hur mycket olika icke skattepliktiga transfereringar måste höjas om hushållens disponibla inkomster inte skall påverkas av en skattebeläggning av dessa transfereringar. Ett införande av skatteplikt för offentliga transfereringar skulle vid bibehållna politiska mål ge ökade offentliga utgifter, finansierade genom ökade skatter. Skattebefrielsen för olika offentliga transfereringar brukar därför betecknas som icke saldopåverkande skatteavvikelser. För att identifiera en skatteavvikelse måste det existerande regelsystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. måste fastställas så att alla skatteregler entydigt går att klassificera som antingen en del av eller som en avvikelse. En typ av jämförelsenorm skulle kunna utgöras av ett skattesystem som minimerar de snedvridningar och effektivitetsförluster som skatterna ger upphov till. En annan jämförelsenorm kan utgöras av ett skattesystem som baserar sig på principen om en enhetlig beskattning av olika ekonomiska aktiviteter, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteavvikelserna i denna bilaga är huvudsakligen av den senare typen. En sådan norm underlättar analysen av skattesystemet utifrån ett budgetperspektiv. Avvikelser från en enhetlig beskattning kan i allmänhet uppfattas som en skatteförmån för t.ex. en viss bransch eller en viss grupp av skattskyldiga (eller som en skatte- sanktion vid ett "överuttag" av skatt ). En förmån av samma storlek som den som erhålls genom avvikelsen från en enhetlig beskattning skulle i princip i stället kunna uppnås med hjälp av en offentlig transferering. Intresset i föreliggande redovisning är således riktat mot skatteavvikelsernas roll som alternativ till olika utgiftsprogram. Syftet är därför primärt att redovisa de skatteförmåner som är direkt jämförbara med ett bidrag från budgetens utgiftssida. 2 Beskrivning av jämförelsenormen Nedan beskrivs kortfattat den valda för in- komstbeskattning, socialavgifter och särskild löneskatt, mervärdesskatt och punktskatter. Inom varje skatteområde har ett antal riktlinjer tagits fram som tillsammans utgör . De första riktlinjerna fastställer skatteperiodens längd, vilken typ av skattes- kala som är förenlig med , var beskattning skall ske osv. Därefter följer riktlinjer som definierar skatte- basen och olika riktlinjer som preciserar . Eftersom riktlinjerna inom de redovisade skatteom- rådena är ganska omfattande redovisas dessa inte i sin helhet i denna bilaga. I SOU 1995:36 ges en mer uttömmande beskrivning av riktlinjerna. Nedan återges endast de viktigaste riktlinjerna inom varje område. 2.1 Norm för inkomstbeskattningen Riktlinjerna inom inkomstbeskattningen säger att skatteperiodens längd skall vara kalenderår eller räken- skapsår, att skatteskalan kan vara progressiv, proportio- nell eller regressiv och att både sam- och särbeskattning är möjlig. Skattereduktioner är förenliga med om de inte har som syfte att gynna vissa grupper av skattskyldiga. Skattebasen definieras som summan av ökningen av nettoförmögenheten och konsumtionsutgifterna . Eftersom skattebasen definierad på detta sätt är svår att fastställa empiriskt krävs ett antal preciseringar av . En sådan preciseringen är att inget sparande får ske med obeskattade medel. Denna precisering innebär t.ex. att avdrag för pensionssparande kommer definieras som en skatteförmån. Eftersom pensionsutbetalningen är skattepliktig utgörs skatteförmånen av skillnaden i marginalskatt vid inbetalningstillfället och marginalskat- ten på utfallande pensioner. En annan precisering av är att kapitalvinster skall beskattas när de uppkommer och inte vid realisationstillfället. Enligt får avdrag ske för utgifter för intäkternas förvärvande. Arbetsresor betraktas dock som en privat levnadskostnad. Anledningen till detta är att den skattskyldige själv har ansetts kunna välja sin bo- stadsort. innebär också att värdet av hushållsarbete och fritid inte skall ingå i skattebasen. Priser, hittelön och stipendier skall dock utgöra skattepliktig inkomst. Även transfereringar och andra förmåner är skatte- pliktig inkomst liksom förmånen av att bo i eget hem. Skatteförmånen av att bo i eget hem utgörs av skillnaden mellan skatten på de kapitalinkomster som individen skulle erhålla om fastigheten såldes och den fastighetsskatt som egnahemsägaren betalar enligt gällande regler. En motsvarande skatteförmån uppkommer även för innehavare av bostadsrätter. Avskrivningar i näringsverksamhet behandlas i skattelagstiftningen enligt vissa schablonregler medan de enligt den valda bör hanteras efter ekonomisk livslängd. I de beräkningar som redovisas har den ekonomiska livslängd som svarar mot företagens redo- visning av planmässig avskrivning använts. 2.2 Norm för socialavgifter och särskild löneskatt Enligt skall skattebasen för de egenavgifter som betalas av enskilda näringsidkare i princip vara densam- ma som för inkomstskatt. För arbetsgivaravgifter skall basen i princip omfatta de ersättningar som hos mottagaren beskattas som inkomst av tjänst. Enbart ersättningar för utfört arbete skall utgöra underlag för socialavgifter eller särskild löneskatt. Detta innebär att transfereringar som barnbidrag och bostads- bidrag inte skall ingå i underlaget. Pensionsgrundande beskattningsbara transfereringar skall dock ingå i underlaget för tilläggspensionsavgift. Ersättningar för utfört arbete som är förmånsgrundande enligt lagen om allmän försäkring skall ingå i underlaget för socialavgifter medan ersättningar som inte är förmåns- grundande skall ingå i underlaget för särskild löneskatt. 2.3 Norm för mervärdesskatt för mervärdesskatten innebär att yrkesmässig omsättning krävs för skattskyldighet, att skattesatsen skall vara proportionell och lika med normalskattesatsen, att offentlig myndighetsutövning inte skall vara skattepliktig och att destinationsprincipen skall tillämpas vid internationella transaktioner. Vid privatpersoners köp av varor och tjänster inom EU accepteras dock beskattning i ursprungslandet som en del av . Enligt skall skattebasen i princip innehålla allt yrkesmässigt tillhandahållande av varor och tjänster. Detta innebär bl.a. att uttag ur näringsverksamhet och yrkesmässig omsättning av fastigheter utgör skattepliktig omsättning. Varor och tjänster som subventioneras av offentliga medel skall dock enligt inte omfattas av skatteplikt om den ingående mervärdesskatten överstiger den utgående mervärdesskatt som skulle utgå på det subventionerade priset. 2.4 Norm för punktskatter för punktskatter är svårare att fastställa än för övriga skatter. Huvudnormen är att skatten skall vara proportionell, en princip som även används internationellt. För exempelvis energiskatten innebär preciseringen av att skatteuttaget kan variera beroende på ändamål. Detta innebär att skatten på energi som används för transportändamål kan vara högre än skatten på den energi som används för uppvärmningsändamål. tillåter även att vissa skattebaser klassindelas beroende på utsläppsgrad. De nedsättningsregler som tillämpas för vissa delar av näringslivet betraktas som en skatteförmån. 3 Beräkning och redovisning av skatteavvikelser Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. För saldopåverkande skatteavvikelser innebär denna metod att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skatteskyldige för ett eventuellt slopande av avvikelsen. Den bruttoberäknade skatteavvikelsen visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Denna beräknas som kvoten mellan nettoavvikelsen och 1 minus marginalskattesatsen för den skattskyldige. För icke saldopåverkande skatteavvikelser beräknas endast en bruttoavvikelse. Beräkningarna kan antingen redovisas kassamässigt eller periodiserat. En periodiserad redovisning visar kostnaden för avvikelsen för ett specifikt år medan en kassamässig redovisning visar betalningsflödena under ett specifikt år. De skatteavvikelser som presenteras i denna bilaga baserar sig på en periodiserad redovisning. Samtliga skatteavvikelser är partiellt beräknade, vilket innebär att värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Det kan också påpekas att någon fullständig genomgång av skattelagstiftningen inte har gjorts med avseende på skattesanktioner. Enbart enstaka sanktioner finns redovi- sade. Redovisningen av skatteavvikelser avser regeländringar kända per . Sammanställningen i tabell 1 redovisar enskilda skatteavvikelser uppdelade på skatteområden . För punktskatteområdet begränsas dock redovisningen till . I tabellen redovisas både brutto- och nettobeloppen för de enskilda avvikelserna. Dessutom redovisas de aggregerade skatteavvikelserna för olika skatteslag. De icke saldopåverkande skatteavvikelserna är samlade i slutet av tabellen. I avsnitt 4 ges en kortfattad beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna. Avvikelsens nummer i detta avsnitt svarar mot numret i den första kolumnen i tabell 1. De saldopåverkande bruttoberäknade skatteavvikel- serna uppgår till totalt , vilket är omkring 21 miljarder mer än . Av det totala beloppet på 136 miljarder avser inkomstskatten, socialavgifter och särskild löneskatt, mervärdesskatten och punktskatter. De nettoberäknade avvikelserna uppgår totalt till , varav avser inkomstskatt, socialavgifter och särskild löneskatt, mervärdesskatt och avser punktskatter. De icke saldopåverkande avvikelserna beräknas uppgå till (brutto), varav avser inkomstskatt och socialavgifter och särskild löneskatt. De icke saldopåverkande skatteavvikelserna har uppgått till . I tabell 2 redovisas skatteavvikelserna fördelade på utgiftsområden. Avvikelser som ej kunnat hänföras till något enskilt utgiftsområde redovisas som generella avvikelser. I bruttoredovisningen återfinns de största skatteavvikelserna inom utgiftsområdena ekonomisk trygghet vid ålderdom, ekonomisk trygghet för familjer och barn samt näringsliv. Andra större områden är kommunikationer, samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt stöd till kultur m.m.. De saldopåverkande bruttoavvikelserna är störst inom utgiftsområdena näringsliv (), ekonomisk trygghet vid ålderdom (17 mdkr), kommunikationer (13 mdkr), samhällsplanering m.m. (12 mdkr) och kultur m.m. (9 mdkr). Nedan redovisas de största saldopåverkande skatteav- vikelserna inom respektive skatteområde. 3.1 Skatteavvikelser inom inkomstbeskattningen Inkomst av tjänst Under inkomst av tjänst finns 20 saldopåverkande avvikelser. Om den skattebefriade inkomsten utgör ersättning för utfört arbete avser avvikelsen både inkomstskatt och särskild löneskatt. De saldopåverkande avvikelserna uppgår totalt till brutto, vilket är nästan mer än den sammantagna avvikelsen för inkomst av tjänst . Den viktigaste saldopåverkande avvikelsen är pensionskostnader för arbetstagare, vilken uppgår till brutto och till netto. Kostnader i tjänst och allmänna avdrag De saldopåverkande avvikelserna uppgår till brutto och till netto. Skatteavvikelserna för kostnader i tjänst har sammantaget i stort sett varit konstanta . Avdrag för resor till och från arbetet utgör den största saldopåverkande avvikelsen. Bruttoförmånen förväntas uppgå till och till netto. Den skatteförmån som orsakas av avdrag för pensionspremier uppgår till brutto och till netto. Denna skatteförmån är, liksom pensionskostnader för arbetstagare, beräknad som skillnaden i marginalskatt vid avdrags- tillfället och pensionsutbetalningen multiplicerad med pensionspremiens storlek. Intäkter av näringsverksamhet Enligt 22 § kommunalskattelagen skall uttag av bränsle från lantbruksfastighet inte beskattas om uttaget bränsle används för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad. Skatteavvikelsen har beräknats till brutto och till netto. Kostnader i näringsverksamhet Avvikelsen för direktavskrivningar av byggnadsinvesteringar har upphört 1997. Detta är den främsta orsaken till att den aggregerade bruttoskatteförmånen för kostnader i näringsverksamhet minskar , . De största avvikelserna orsakas av överavskrivningar avseende inventarier och av reglerna om avsättningar till periodiseringsfonder. Den avvikelse som orsakas av periodiseringsfondssystemet beräknas till brutto och till netto . Värdeminskning av inventarier innebär en avvikelse om skattelagstiftningens avskrivningsregler medför en snabbare avskrivning jämfört med en avskrivning som görs på ekonomisk livslängd. Skatteavvikelsen är en räntefri skattekredit och beräknas till brutto och till netto. Intäkter av kapital De saldopåverkande skatteförmånerna uppgår till brutto och till netto. Den sammantagna bruttoförmånen under inkomst av kapital har minskat med nästan , vilket i huvudsak beror på en skärpt beskattning av utdelningar, reavinster och fastigheter. Enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel är skattesatsen på en schablonberäknad avkastning. Skatteavvikelsen består av skillnaden mellan full kapitalbeskattning av verkliga intäkter och den inbetalda avkastningsskatten. Avvikelsen beräknas till brutto och till netto. Andra stora skatteförmåner orsakas av att värdeökning på aktier beskattas vid realisationstillfället och inte när värdeökningen äger rum och av beskattningen av småhus och bostadsrätter. Skatteförmånen för småhus beräknas uppgå till brutto och till netto. För bostadsrätter beräknas bruttoförmånerna till . Kostnader i kapital Enligt skall inte skattereduktion medges för ränteutgifter på lån avseende privat konsumtion. Denna förmån utgör sannolikt den största skatteförmånen inom detta område, men eftersom det ej är möjligt att skilja konsumtionsräntor från andra räntor har ingen beräkning kunnat göras. Bostadsrättsföreningar vars räntekostnader överstiger de intäkter man har att redovisa har ingen möjlighet att erhålla skattereduktion för detta underskott. Enligt utgör detta en skattesanktion som beräknas till brutto och till netto. Utgiftsräntor som enbart berättigar till skattereduktion ger upphov till en skattesanktion. Därtill kommer att skatterestitution inte medges om summan av den beräknade skattereduktionen av underskott i kapital överstiger summan av övriga skatter. Totalt beräknas dessa sanktioner uppgå till brutto och till netto. Undantag från skattskyldighet Undantag från skattskyldighet innebär att den skattskyldige ej är skattepliktig för vissa inkomster. I denna grupp ingår en skatteavvikelsen för på . 3.2 Skatteavvikelser inom socialförsäkringen Totalt uppgår de saldopåverkande skatteförmånerna inom detta område till brutto. Den största förmånen utgörs av den nedsättning av arbetsgivaravgifterna som införts . Nedsättningen medges på en lönesumma på högst och har därför relativt störst betydelse för mindre företag. 3.3 Skatteavvikelser inom mervärdesskatten uppgår skatteförmånerna på mervärdesskatteområdet till brutto. Ökningen av de totala bruttoförmånerna på mervärdesskatteområdet på förklaras till största delen av den sänkning av livsmedelsmomsen som ägde rum . Mervärdesskatt utgår inte på TV-licenser, vilket innebär en skatteförmån på brutto och netto. Lotterier är också undantagna från mervärdesskatteplikt, vilket innebär en skatteförmån på brutto och netto. Det kan påpekas att förhindrar en mervärdesskattebeläggning av dessa områden. En reducerad mervärdesskatt utgår bl.a. på livs- medel, rumsuthyrning, personbefordran och allmänna nyhetstidningar. Totalt beräknas en lägre skattesats än ge upphov till en bruttoförmån på , varav avser livsmedel. Bruttostödet till personbefordran och allmänna nyhetstidningar uppgår till 2,6 respektive . 3.4 Skatteavvikelser inom punktskatteområdet De största avvikelserna inom punktskatteområdet gäller energiskatten. Befrielsen från att betala energiskatt på bränsle och el i industrin och växthusnäringen resulterar i en bruttoförmån på . Andra stora skatteavvikelser är skatten på diesel för vilken förmånen uppgår till brutto, det differentierade skatteuttaget på fossila bränslen som medför en skatteförmån på brutto och skatteförmånen för biobränslen som beräknas till . Skattebefrielsen för bandrift leder till en skatteförmån på brutto. De totala skatteförmånerna för koldioxidskatten på fossila bränslen kan uppskattas till brutto. Merparten av dessa förmåner beror på nedsättningsreglerna för industrin som ger upphov till en skatteförmån på brutto. 3.5 Ej saldopåverkande skatteförmåner De icke saldopåverkande skatteförmånerna har uppgått till . Flertalet enskilda icke saldopåverkande skatteavvikelser har också varit tämligen konstanta . Den största icke saldopåverkande skatteavvikelsen utgörs av det särskilda grundavdraget för pensionärer. Pensionsutbetalningarna måste öka med om det särskilda grundavdraget slopas och om pensionärernas disponibla inkomster inte skall påverkas av åtgärden. Om barnbidrag och studiebidrag beläggs med inkomstskatt måste utbetalningarna av dessa transfereringar höjas med 11 respektive , under förutsättning att hushållens disponibla inkomster skall lämnas opåverkade. Dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen är pensionsgrundande och är belagd med inkomstskatt. Någon tilläggspensionsavgift betalas dock inte på utbetalda belopp. En sådan avgiftsbeläggning skulle höja utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . Andra stora icke saldopåverkande skatteavvikelser utgörs av skattebefrielsen för socialbidrag och bostadsbidrag och av frånvaron av tilläggspensionsavgift på sjuk- och föräldrapenning. 4 Beskrivning av de enskilda skatteavvikelserna 4.1 Inkomst av tjänst 1. Stipendier är skattefria enligt kommunalskattelagen när de är avsedda för mottagarens utbildning m.m. och inte utgör ersättning för arbete. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som begått brott är i princip ersättning för prestation. Skatte- avvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Ersättningar för blod. Enligt samma princip som för hittelön är ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk skattefri. Skatteav- vikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Intäkter av försäljning av vilt växande bär. Försäljning av vilt växande bär och svamp samt kottar är skattefri upp till en ersättning på . Eftersom inkomsten utgör ersättning för arbete avser skatteavvikelsen inkomstskatt och särskild löneskatt. Kostnadsersättning i form av utlandstillägg. Nämnda ersättningar och därmed likställda förmåner såsom fri bostad och bostadskostnadser- sättning är ej skattepliktiga för utanför stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. Kostnadsersättning till viss personal på . Ersättningar avseende ökade levnadsomkostnader och skolavgifter för barn samt fri bostad är ej skat- tepliktig när ersättningen anvisats av styrelsen för till vissa utländska forskare. Skattefriheten har motiverats med svårigheter att rekrytera forskare. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. Kostnadsersättning till utländska forskare. Enligt lagen om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i stadgas skattefrihet för vissa kostnadsersättningar. Särskilt beslut fordras av forskarskattenämnd. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger merkostnaden. Ersättningen är ej skattepliktig om den ej överstiger vissa fastställda belopp. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt för den del av ersättningen som överstiger faktiska merkostnader för utlands- vistelsen. fattade beslut om ändrade regler för utlandstraktamenten, varvid ersättningen i princip motsvarar den merkostnad som uppkommer. Utlandstraktamen- ten utgör således inte längre någon skatteavvikelse. Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands. Den s k ettårsregeln medger skattefrihet i , även om ingen beskattning skett utomlands. Om anställningen varat i samma land och i allmänhet avsett anställning hos annan än svenska staten eller svensk kommun medges befrielse från skatt även om ingen beskattning skett i verksamhetslandet. Skatteav- vikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg. Skattefrihet föreligger för anställning ombord på utländskt fartyg om anställningen och vistelsen utomlands varat och avsett anställning hos arbetsgivare som är svensk juridisk person eller fysisk person bosatt i . Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension. Enligt kommunalskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos arbets- tagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i mar- ginalskatter vid avsättning och utbetalning av pensionen. Ersättningar p g a politisk förföljelse o dyl.