prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Beträffande | | klimatpåverkan är drivande i det arbete som | | pågår med att ta fram en EU-position till förhandlingarna om ett| | protokoll till om utsläpps-minskningar av | | växthusgaser. | | I fråga om kemikalier och bekämpningsmedel uppnåddes i | | medlemsskapsförhandlingarna vissa undantag på områden där | | har strängare regler än EU. fram till utgången av | | 1998 skall EU se över sina regler. Detta arbete pågår både i | | tekniska kommittéer under kommissionen och på rådsnivå. Som ett | | exempel kan nämnas att kommissionen har lagt ett förslag om | | vissa skärpningar i direktivet 88/379/EEG om klassificering och | | märkning av farliga preparat. Förslaget kommer att behandlas i | | rådet . | | fattades vidare viktiga beslut rörande | | kretsloppsanpassning. Rådet antog rådslutsatser om en| | uppdaterad avfallsstrategi, i vilken bl.a. läggs fast att | | producentansvaret är en grundprincip inom EU och att varje land | | skall ta ansvar för sitt eget avfall. och de övriga | | nordiska länderna har varit pådrivande för en anpassning av EU- | | reglerna till om farligt avfall. Detta | | arbete var lyckosamt och beslutades sålunda om ett | | förbud inom EU mot export av farligt avfall från EU till icke | | . | | När det gäller det fjärde av prioriterade området, | | biologisk mångfald och naturvård, kan nämnas att kommissionen | | väntas presentera ett förslag om en EU-strategi. | | fortsätter arbetet med att utarbeta ett | | biosäkerhetsprotokoll under konventionen om biologisk mångfald, | | där EU spelar en viktig roll och där har hört till de | | mest aktiva länderna. | | En annan viktig fråga för EU-arbetet är att säkerställa att de | | beslutade reglerna genomförs på ett effektivt sätt i | | medlemsstaterna. Frågan om åtgärder för att förbättra genomförandet| | tas upp av kommissionen i ett särskilt meddelande, som kommer | | att behandlas i rådet . | | Det regionala samarbetet i övrigt | | | | Inom konventionsarbetet är bl.a. luftföroreningskonventionen | | (LRTAP) ett viktigt instrument för att minska belastningen på | | och vårt närområde. Konvetionsarbetet domineras sedan en| | tid tillbaka av förberedelser inför förhandlingar om tre nya | | protokoll om kväveoxider och närbesläktade ämnen, - tungmetaller| | samt organiska miljögifter (POPs). Förhandlingsarbetet beräknas | | sätta igång . Målsättningen är att få ett färdigt| | protokoll om POPs för att kunna påverka | | diskussionerna i om en global . För de två | | andra ämnesområdena beräknas förhandlingarna kunna avslutas vid | | mitten av 1998. | | | | | | | | Inom bedrivs ett samarbete på miljöområdet.| | miljöministrar möts regelbundet, senaste mötet ägde rum i| | . Nästa miljöministermöte avses äga rum och| | kommer att bl a behandla roll i uppföljningen av UNGASS. | | arbete på miljöområdet har främst inriktats på att utarbeta| | analyser och riktlinjer som kan tjäna som underlag för | | policybeslut på miljöområdet i medlemsländerna. har härvidlag| | en särskild kompetens när det gäller frågeställningar om sambanden| | mellan miljö och ekonomi. | | Samarbetet har också inriktats på intergrering av miljöaspekter i| | olika sektorer. Särskilt aktuellt har varit handel/miljö, | | energi, jordbruk och transport. Ett sektorsövergripande arbete | | pågår om miljömässigt hållbar production och konsumtion. | | har vidare bedrivit ett analysarbete som stöd för globala | | miljökonventioner, bl a klimatkonventionen. | | har bedrivit ett framgångsrikt arbete på | | kemikalieområdet. Häri har ingått harmonisering av data, | | laboratorierutiner och riskvärdering. Ytterligare ett viktigt | | område är hanteringen av miljöfarligt avfall. | | Inom ramen för miljöarbete ingår periodiska granskningar av| | medlemsländernas miljöpolitik (Environment Performance Reviews).| | har granskats (se kapitel III). | | pågår inom en diskussion om organisationens | | framtida roll och inriktning, bl.a. mot bakgrund av | | utvidgningen av medlemskretsen. -------------------------------------------------------------------- | | | Det globala konventionsarbetet | | | | Parallellt med FN:s kommissioner och program pågår ett antal | | processer inom ramen för de globala konventionerna för hållbar | | utveckling. Några exempel på globala miljökonventioner är FN:s | | ramkonvention för klimatförändringar, och | | Montrealprotokollet om skydd av ozonskiktet, Konventionen om | | biologisk mångfald och om transport av | | farligt avfall. anser att konventionerna i många fall | | varit verkningsfulla medel för att främja hållbar utveckling. | | | | Biologisk mångfald | | | | Konventionen om biologisk mångfald, som undertecknades vid | | och som har ratificerat, har tre mål: | | att bevara den biologiska mångfalden, att hållbart nyttja dess | | beståndsdelar och att främja en rättvis fördelning av utnyttjandet| | av biologiska och genetiska resurser. | | Den biologiska mångfalden, det vill säga variationsrikedomen inom| | och mellan arter och ekosystem, hotas globalt av en allt mer | | omfattande mark- och vattenanvändning, förstörelse av livsmiljöer| | och intensivare nyttjande av de biologiska resurserna. En hög | | variationsrikedom är en förutsättning för djurs och växters förmåga| | att anpassa sig till förändringar i naturen och för människans | | långsiktiga överlevnad. En rik biologisk mångfald krävs för att | | kunna producera föda, råvaror och ekologiska tjänster i form av | | bl.a. klimatreglering, vattenhushållning och bördiga jordar. | | De viktigaste åtgandena i konventionen är krav på att integrera | | bevarandet av biologisk mångfald inom alla samhällssektorer, att| | identifiera och övervaka mångfalden, att vidta åtgärder för att | | bevara den både i dess livsmiljöer och utanför (t.ex. genbanker).| | Metoder och handlingsprogram bör utformas och tillämpas i syfte | | att uppnå ett uthålligt nyttjande av naturresurser, i synnerhet | | inom jord- och skogsbruk samt vid användandet av havs- och | | färskvattenresurser. | | Ett protokoll skall utarbetas till konventionen för säker | | hantering av genetiskt modifierade organismer. har | | aktivt verkat för att riskerna vid provning och introduktion av | | genetiskt modifierade organis-mer i naturen måste regleras. | | Förhandlingarna påbörjades och beräknas avslutas | | . | | | | En för | | | | Vid sitt möte i fastslog | | regeringschefer att den fortsatta utvecklingen inom | | ska ske inom ramen för en hållbar utveckling. | | Statsministrarna diskuterade även utvecklingen av en | | för . antog utrikesministrarna vid | | möte i tre aktionsprogram. De tre | | aktionsprogrammen, som också diskuterats av statsministrarna i | | , innehöll ett antal konkreta åtaganden inom områdena | | demokrati och mellanfolkliga kontakter, ekonomisk integration | | och utveckling och skydd av miljön i . | | I de tre aktionsprogrammen bekräftas målet om | | hållbara utveckling. Under det ekonomiska avsnittet påtar sig | | bl.a. transportsektorn att utveckla ett program för en hållbar | | utveckling inom transportområdet i regionen. Vidare beslöts att | | det s.k. Östersjöprogrammet för att återställa ekologiska| | balans ska uppdateras och stärkas. Ett program för uthålligt | | fiske i ska också utvecklas. uppmanas länderna| | att starta utvecklingen av en för . | | möttes miljöministrar | | informellt i . och ordförandelandet | | miljöminister deltog också i mötet jämte ett antal olika| | internationella organisationer, de internationella | | utvecklingsbankerna, som Europeiska , | | och Nordiska Investeringsbanken, NEFCO (det | | Nordiska Miljöfinansieringsbolaget) och ett antal ideella | | organisationer. Främst på dagordningen stod beslutet om att | | starta utvecklingen av en för . I Salt-| | sjöbads-deklarationen fastslår miljöministrarna att målet för en| | för skall vara uthållig utveckling. I | | Agendan skall sektorer-nas ansvar för en hållbar utveckling och | | miljöansvar utvecklas, mål för uthållig utveckling definieras och| | arbetet skall ske öppet och demokratiskt. Olika grupper och | | aktörer skall inbjudas att delta aktivt i arbetet. Resultatet | | ska presenteras som ett aktionsprogram med tydliga tidsramar, | | mål och delmål och resurser för en uthållig utveckling. De sek- | | torer som pekas ut som särskilt viktiga är energi, transporter, | | jordbruk, skogsbruk, industri, fiske och turism. | | Miljöministrarna identifierade flera viktiga utvecklingslinjer | | som stöder utvecklingen av en för . En | | viktig bidragande kraft är den anpassningsprocess till EU:s | | lagstiftning som påbörjats inom de Baltiska republikerna och | | . är en region med hög tillväxtpotential. | | har t.ex. en årlig tillväxt på ca. I takt med | | att demokratin utvecklas och fortsatt marknadsanpassning | | kommer resurser att tillskapas som gör det möjligt att bearbeta| | ett antal miljöproblem i våra östliga grannländer. kan| | en snabb utveckling ge upphov till nya problem om inte | | förebyggande åtgärder kan vidtas för att undvika en sådan | | utveckling. En långsiktig politik som ställer in den ekonomiska | | tillväxten mot hållbar utveckling är målet för för | | . | | Ministrarna kom överens om att för skall| | var klar för att antas på högsta möjliga politiska nivå .| | Lägesrapporter ska avges till statsministrarnas möte , till | | CSD-5 och UNGASS-97. Vidare skall hållas informerad| | om arbetets fortskridande. | | har erbjudit sig att ställa sekretariat och andra | | resurser till förfogande för utvecklingsarbetet. En | | tjänstemannakommitte på hög nivå ska styra arbetet och | | framförhandla slutdokumentet. I denna grupp har också | | internationella organisationer, utvecklingsbankerna och | | ideella organisationer inbjudits att delta. En dialog skall | | kunna föras mellan tjänstemannakommitten, sekretariatet och alla| | som vill delta med förslag och kommentarer via en hemsida på | | Internet. | | Dels ska de dokument som produceras inom Agenda 21-arbetets ram | | finnas tillgängliga via denna hemsida, dels skall man kunna | | delta i diskussionsgrupper om innehållet i en för | | . | | planministrar enades vid sitt möte i | | att delta i arbetet med en för | | östersjö-området. | | Genom de politiska högnivåmöten som genomförts under svenskt | | värdskap har ett kraftfullt politiskt ramverk | | skapats för en uthållig utveckling i . Det är nu| | viktigt att de olika sektorerna tar sitt ansvar och leder | | utvecklingen och att arbetet resulterar i | | konkreta handlingsplaner. En regional för | | kan i sig innebära ett unikt exempel på ett | | fördjupat regionalt samarbete som kan, om det blir | | framgångsrikt, bilda modell för liknande utveckling på andra | | håll. | | | | Pågående och planerade åtgärder | | | | Prioriteringar inom det globala miljösamarbetet | | | | I regeringens skrivelse internationella samarbete för | | hållbar utveckling (skr1996/97:2) görs en mer ingående genomgång| | av det internationella miljösamarbetet för hållbar utveckling. | | Nedan följer en sammanfattning av övergripande svenska | | prioriteringar. | | * Stärkt konventionsarbete | | bör verka för en effektiv uppföljning och tillämpning av| | existerande globala konventioner för hållbar utveckling. | | Målsättningen är att fler länder skall bli parter till | | konventionerna och att parterna skall leva upp till de | | åtaganden som har gjorts. bör även, där så är lämpligt, verka| | för att stärka och få till stånd nya internationella | | överenskommelser med konkreta och tidsbestämda åtaganden och | | förpliktelser. | | * Hållbara konsumtions- och produktionsmönster | | verkar för att hållbara konsumtions- och | | produktionsmönster utvecklas såväl i som i andra länder.| | Viktiga metoder för att uppnå detta är utveckling av bl.a. | | ekonomiska styrmedel som gynnar resurssnålhet, rena produkter | | och ren produktion, borttagande av subventioner som motverkar | | hållbar utveckling, tillämpning av försiktighetsprincipen och | | principen om att förorenaren skall betala, sektors- och | | producentansvar, miljömärkning och miljöanpassad offentlig | | upphandling. | | * Säkerhetspolitik och hållbar utveckling | | har påbörjat ett arbete för att det internationella | | samarbetet för hållbar utveckling skall ges en säkerhetspolitisk| | dimension. En politik som syftar till global säkerhet måste, | | förutom att förebygga konflikter och krig, bidra till att bevara| | jordens livsuppehållande system. | | * Uthålligt nyttjande av naturresurser | | bör verka för utformning och tillämpning av metoder och | | handlingsprogram för ett hållbart nyttjande av naturresurser, i | | synnerhet inom jord- och skogsbruk samt havs- och | | färskvattenresurser. | | * Hållbar markanvändning och bebyggelse | | bör verka för att markanvändning och bebyggelse skall | | ställas om mot kretsloppsanpassning och hållbar utveckling. | | Erfarenheter från framför allt i-världens städer, t.ex. när det | | gäller plan- och byggfrågor, energiförsörjning, teknisk försörjning,| | trafiksystem, bebyggelsemönster och industri, bör spridas | | internationellt. | | * Kemikalier | | bör verka för att minimera riskerna av | | kemikalieanvändning, bl.a. genom att verka för att substitu- | | tionsprincipen och försiktighetsprincipen skall tilllämpas även i| | andra länder. bör även verka för ett ökat producentansvar| | avseende kemikaliers miljö- och hälsoeffekter. | | | | | | 18. INTERNATIONELLT UTVECKLINGSSAMARBETE | | | | bör verka för att allt utvecklingssamarbete skall främja| | hållbar utveckling. Framför allt måste miljöaspekter integreras | | tydligare i all verksamhet, såväl inom bilaterala som | | multilaterala biståndsprogram. bör också verka för att | | fler länder bidrar till arbetet för hållbar utveckling och att | | FN:s mål om att avsätta av BNI till | | biståndsverksamhet uppnås av alla . bör även | | verka för att integreringen av miljöaspekter i EU:s | | utvecklingssamarbete stärks. | | | | Allmänt | | | | Huvudansvaret för att uppnå hållbar utveckling måste ligga på varje| | nation. För att utvecklingsländerna skall klara av de omfattande| | utvecklingsprogram som redovisas i är det | | nödvändigt att de tillförs nya och additionella finansiella | | resurser. Framför allt måste utvecklingsländerna i högre grad | | skapa förutsättningar för att ta del av det ökade internationella| | privata kapitalflödet, men utvecklingssamarbete i form av | | bidrag och förmånliga krediter är också av stor betydelse, särskilt| | i de minst utvecklade länderna. | | Det svenska utvecklingssamarbetet lämnar därför ett viktigt bidrag| | till genomförandet av . avsätter av| | BNI under det av FN antagna målet och verkar också för att andra| | länder skall uppnå denna rekommendation, som återupprepades vid | | . | | Förutom att miljöaspekter skall, så långt det är möjligt, integreras| | i all verksamhet, behövs också särskilda insatser för att komma | | till rätta med miljöproblem. | | | | Miljömål | | | | har, förutom det övergripande målet att bekämpa | | fattigdom som i sig är en förutsättning för att uppnå en globalt| | hållbar utveckling, antagit sex biståndsmål för | | utvecklingssamarbete som en helhet och utan inbördes | | rangordning. Regeringen bedömer att målen sammantaget främjar | | hållbar utveckling i utvecklingsländerna. | | Målet om framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om | | miljön motsvarar de grundläggande principerna i och | | Riodeklarationen. | | Alla insatser som Sida genomför skall också genomgå en | | miljökonsekvensbedömning. | | | | EU:s utvecklingssamarbete | | | | EU:s utvecklingssamarbete bör så långt som möjligt ligga i linje| | med de mål som är uppsatta för det svenska utvecklingssamarbetet.| | Ett genomslag för den svenska biståndspolitiken i EU:s | | utvecklingssamarbete skulle få stora effekter, med tanke på EU:s| | totala biståndsvolym på . | | Efter har kommissionen intensifierat sitt arbete | | för att bättre integrera miljöaspekter i unionens | | utvecklingssamarbete. I mitten av lade kommissionen | | fram ett förslag till en särskild biståndsförordning om | | miljöinsatser för hållbar utveckling för att genomföra åtagandena| | från . Förordningen har godkänts av rådet och | | förväntas antas . I förordningen slås fast att | | gemenskapen skall bidra med ekonomisk hjälp, ca 100 miljoner | | , som ges i form av gåvomedel och teknisk kompetens för att| | underlätta att miljöaspekten integreras i utvecklingsprocessen i| | . | | Miljöaspekter har också börjat integreras på olika sätt i EU:s | | reguljära utvecklingssamarbete. I den s.k. , som| | reglerar EU:s bistånd till , och , | | finns målsättningen att skapa en hållbar balans mellan ekonomiska| | mål och en rationell förvaltning av miljön och en förstärkning av| | naturresurser och humankapital. Det finns också ett särskilt | | avsnitt för miljöfrågornas hantering. Kommissionen har utarbetat| | en intern beslutsmanual för att integrera miljöaspekter i varje | | steg i projektcykeln. | | I förordningen om samarbetet med länderna i och | | är miljöskydd ett av de prioriterade områdena och | | av de totala resurserna skall riktas till | | miljöprojekt. Liknande prioriteringar finns i | | Medelhavsprogrammet. | | Också inom EU:s samarbetsprogram med har miljösektorn | | fått ökad uppmärksamhet. har t.ex. förordnat att| | av de samlade insatserna från de ekonomiska bidrag | | som utgår från and Assistance for Economic | | Restructuring (PHARE) i varje mottagarland skall användas för | | miljöprojekt. Anpassning till EU:s miljökrav bör vara en viktig | | förutsättning för framtida medlemsskap. | | EU:s utvecklingssamarbete har trots den ovan redovisade | | positiva utvecklingen ännu inten tydlig miljöprofil och | | genomförandet av antagna riktlinjer har varit bristfällig. | | Åtagandena från har inte resulterat i en | | övergripande policy, t.ex. i form av ett handlingsprogram, med | | specifika grundläggande regler för att hantera miljöfrågorna i | | biståndet. Miljökonsekvensbedömningar genomförs inte konsekvent | | och resultaten redovisas inte systematiskt. | | | | Problem och möjligheter | | | | De flesta aktörer inom det svenska utvecklingssamarbetet, både | | bilaterala och multilaterala, har antagit strategier för hållbar| | utveckling och för integreringen av miljöfrågor i all verksamhet.| | Genomförandet och genomslaget för dessa strategier i olika | | projektinsatser har dock inte varit enkel och mycket arbete | | kvarstår. Ett viktigt verktyg är miljökonsekvensbedömningar, men| | för de mer strategiska övervägandena krävs att aspekter om hållbar| | utveckling och miljöhänsyn vävs in vid utarbetandet av | | landstrategier. | | Ytterligare ett problem kan vara mottagarländernas prioritering-| | ar vid utformningen av landstrategier. Arbetet inom det | | internationella samfundet bör därför syfta till att skapa större| | förståelse för insatser för hållbar utveckling, exempelvis vid | | större FN-konferenser och inom uppföljningen av . | | | | Planerade och pågående åtgärder | | | | Integreringen av miljöaspekter i EU:s utvecklingsarbete bör | | förstärkas. Sidas medverkan i utformningen av EU:s biståndspolicy| | och vid projektgranskning i biståndskommittéerna är av avgörande| | betydelse. Även och andra relevanta myndigheter| | bör ta del i arbetet. EU spelar en särskilt viktig roll för att | -------------------------------------------------------------------- | stödja miljöarbetet i . Sida bör också på ett tidigt | | stadium medverka i projektutformning och delta i de olika | | biståndskommittéerna. | | Kapaciteten i kommissionen för miljöfrågorna är också svag och bör| | förstärkas. De svenska erfarenheterna bör tas tillvara i det | | arbetet. Kommissionen bör utarbeta förslag till en policy för | | hållbar utveckling inom biståndet, t.ex. i form av ett | | handlingsprogram som kan antas av rådet. Dessutom bör | | verka för att miljökomponenten får ett tydligt genomslag i | | kommissionens landstrategiarbete. | | bör också driva på arbetet i kommissionen med att mer | | generellt genomföra miljökonsekvensbeskrivningar, och verka för | | att kommissionen utarbetar särskilda riktlinjer om detta. | | Vad gäller det svenska utvecklingssamarbetet har Sida | | antagit ett handlingsprogram för hållbar utveckling, som löpande| | skall revideras och uppdateras. Som ett resultat därav har | | t.ex. en policy för miljöanpassat energibistånd tagits fram. | | Åtgärder inom fem områden kommer i huvudsak prioriteras; | | sötvatten, jord- och skogsbruk (inkl. markvård), marin miljö, | | urban miljö och energi. | | Insatser för kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet kommer att riktas| | till utveckling av miljöinstitutioner, både privata och | | statliga, miljölagstiftning, miljöforskning och miljöekonomi, | | miljöundervisning i skolan och inom yrkes- och vuxenutbildning, | | samt till enskilda organisationer och media. | | Vid utformningen av bilaterala biståndsinsatser skall också Sida| | verka för en effektiv uppföljning och genomförande av FN:s | | globala miljöarbete inom ramen för Klimatkonventionen, | | Konventionen om biologisk mång-fald, Ökenkonventionen, och andra| | internationella överenskommelser på miljöområdet. | | Insatser för att främja en hållbar utveckling skall i högre grad| | riktas till kvinnor. | | I regeringens skrivelse 1996/97:2 internationella | | samarbete för hållbar utveckling görs en närmare granskning av de| | biståndspolitiska målen med utgångspunkt i mål om| | hållbar utveckling. | | är regeringens målsättning att det svenska | | utvecklingssamarbetet skall uppgå till av BNI. | | | | | | 19. HANDEL OCH MILJÖ | | | | Allmänt om handelns miljöpåverkan | | | | Internationell handel kan vara av godo ur miljösynpunkt, | | eftersom den skapar förutsättningar för effektiv resursanvändning.| | Handel bidrar också till att sprida användningen av | | miljöanpassade produkter och teknik. En förutsättning för sådana| | positiva effekter är att handeln åtföljs av en effektiv | | miljöpolitik. Annars riskerar negativa effekter, i form av | | t.ex. ökade transporter eller den ökade miljöbelastning som följer| | av ökad tillväxt, att överväga handelns positiva effekter. Detta| | har bl.a. fastslagits i om handel och miljö. | | Också diskussionen om sambanden mellan internationell | | konkurrens-kraft och miljöpolitik är relaterad till frågan om | | handel och miljö. | | | | Mål | | | | Den övergripande målsättningen är att handels- och miljöpolitiken| | skall vara ömsesidigt stödjande för att uppnå en hållbar utveckling| | såväl inom som utom . arbete med handel och miljö| | skall också främja en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. | | Målsättningen är också att i en internationell jämförelse| | progressiva miljöpolitik skall stödjas och få internationell | | spridning som våra handelsförbindelser skall vara | | intakta eller förbättras. Svenska företags miljöanpassning skall| | kunna utgöra en konkurrensfördel.En viktig uppgift är därvid att undanröja risken för konflikter | | mellan miljö- och handelspolitiska beslut och så långt som möjligt| | tillgodose målen för båda politikområdena i förhållande till | | varandra. | | Mer konkret innebär de handelspolitiska målen i förhållande till| | miljöpolitiken att internationell handel samt den fria | | rörligheten på EU:s inre marknad inte får inskränkas mer än | | nödvändigt genom miljöpolitiken, i enlighet med ingångna | | handelsavtal samt reglerna för den fria rörligheten på EU:s inre| | marknad. Miljöpolitiska åtgärder skall respektera viktiga | | handelspolitiska principer om icke-diskriminering och | | nationell likabehandling. Vidare är utgångspunkten att | | miljöpolitiken skall ta hänsyn till företagens | | konkurrenssituation och att en aktiv svensk miljöpolitik kan | | bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft. | | De miljöpolitiska målen i förhållande till handelspolitiken är att| | miljökrav måste få ett genomslag när det gäller importerade | | produkter.