prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har även föreslagit omprioriteringar från vissa myndighetsanslag till regeringskanslianslaget. Vidare har förvaltningsstyrelses förslag till anslag för beaktats. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 1: för till , för till och för till . Utgiftsområde 2:Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar ett tiotal myndigheter och ett antal mindre nämnder. Några av de större myndigheterna är , , , , och . Andra större åtaganden inom utgiftsområdet är kostnaderna för statsskuldens upplåning och låneförvaltning samt betalningen av kapitalandel i Europeiska investeringsbanken. I den ekonomiska vårpropositionen aviserade regeringen att en förstärkning av kontrollfunktionen i staten bör göras. Utöver redan gjorda satsningar på effektivare skattekontroll, föreslås att medel avsätts dels för att utreda hur kontrollen i bidrags- och stödssystemen kan förbättras, dels för att genomföra de åtgärder som föreslås. Den av beslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU 10, rskr. 1994/95:179) avseende bugetåren 1995/96, 1997 och 1998 ligger fast. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning för till , för till och för till . Utgiftsområde 3:Skatteförvaltning och uppbörd Utgiftsområdet omfattar , och . Regeringens förslag angående skatteförvaltningen är huvud-sakligen inriktade mot en fortsatt rationalisering av grundhanteringen samt effektiviseringen av kontrollverksamheten. Särskilda insatser föreslås även för att stärka skatteförvaltningens medverkan i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. anslag har reducerats med till följd av tidigare beslutade besparingar på statlig konsumtion. Vad gäller är en utvärdering av de effekter som organisationsförändringen haft på kontrollverksamheten och tullverksam-heten i övrigt planerad att påbörjas . Det tidigare beslutade besparingsprogrammet på /96 och 1997 ligger fast. I denna proposition föreslås ytterligare besparingar för utgiftsområdet på . Fördelningen kan komma att ändras mellan utgiftsområde 2 och utgiftsområde 3, bl.a. beroende på resultatet av pågående översyner. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 3: och uppbörd för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar i huvudsak polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna och rätts-hjälpen. Rättssäkerheten och rättstryggheten skall värnas. För att möta ökade krav på ett modernare och mer kostnadseffektivt rättsväsende vidtas en rad åtgärder inom området. Inom polisen pågår ett arbete med att förändra myndighetsstrukturen, införa ett problemorienterat arbetssätt och utveckla närpolisverksamheten. Vad gäller åklagarväsendet har en ny organisation och nya arbetsformer införts. Vidare skall arbetet med att utveckla nya samarbetsformer mellan polis och åklagare intensifieras. Ett annat exempel på reformarbete är den utredning som regeringen tillsatt för att se över den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet. Inom kriminalvården har förändringen av vårdarrollen med bl.a. verksamhetsanpassade arbetstider inneburit ett effektivare utnyttjande av personalresurserna. Vidare planeras att häktes-, anstalts- och fri- vårdverksamhet skall kunna bedrivas inom samma myndighet. Inom exekutionsväsendet sker en sammanslagning av kronofogdemyndigheterna . Utgifterna inom utgiftsområdet minskas med t.o.m. , varav under . Huvuddelen av besparingarna åläggs kriminalvården och rättshjälpen. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 4: Rättsväsendet för till , för till och för till . Utgiftsområde 5:Utrikesförvaltning och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar i huvudsak förvaltningskostnader för och de 96 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik samt information om i utlandet. genomför en mycket genomgripande omorganisation för att anpassa departementet till de nya uppgifter som den tilltagande internationaliseringen medfört. Till de områden som kommer att ägnas särskild uppmärksamhet hör ett utvidgat och förstärkt EU- samarbete, stöd till FN:s och andra internationella organisationers arbete för internationell fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. Bland de prioriterade verksamheterna finns även ett utvidgat regionalt samarbete kring . Inom utgiftsområdet genomförs besparingar om ca under . De största besparingarna genomförs inom den fredsbevarande verksamheten och inom utrikesförvaltningen. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 5: och internationell samverkan för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även den internationella fredsfrämjande verksamhet som genomförts med svensk militär trupp utomlands. Totalförsvaret innefattar den verksamhet som är nödvändig för att förbereda samhället inför yttre hot och för att ställa om samhället till krigsförhållanden. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Totalförsvarsresurserna skall utformas för att även kunna användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. När det gäller frågor om totalförsvarets fortsatta utveckling hänvisar regeringen till proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 som avser perioden - 2001. Regeringens förslag innefattar, förutom ett förnyat säkerhetspolitiskt ställningstagande, bl.a. ställningstaganden till den kvantitativa och kvalitativa inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation, det militära försvarets organisation i fred samt inriktningen av det civila försvarets verksamhet i krig och i fred. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 6: Totalförsvar för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med samt länder i . Saneringen av statsfinanserna har nödvändiggjort att enprocentmålet för biståndet inte kunnat upprätthållas. Ambitionen är att åter skall nå upp till enprocentmålet när de statsfinansiella förutsättningarna föreligger. Regeringen har i sitt förslag utgått från att biståndsramen skall uppgå till av BNI. Beloppet utgör en sänkning med på årsbasis jämfört med /96. Beträffande samarbetet med har beslutat om ett samarbetsprogram omfattande åren 1995/96, 1997, och 1998. avsattes till programmet för hela perioden.Regeringen avser att lämna förslag på omfattningen och inriktningen för samarbetet . Huvuddelen av insatserna avser kunskapsöverföring och tekniskt samarbete, men investeringar före-kommer på miljö- och energiområdet. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 7: Internationellt bistånd för till , för till och för till . Utgiftsområde 8:Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas här samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare invandrares integration med frågor rörande invandrares introduktion och integration i , åtgärder mot främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering samt ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. Regeringen avser att besluta om en migrationspolitisk proposition som avses få effekter genom dels ändrade förutsättningar för utlänningar att få uppehållstillstånd i , dels ändrad ansvarsfördelning mellan , statens invandrarverk och polismyndigheterna. Beträffande skyddsbehövande utlänningar förtydligas utlänningslagen så att det klart skall framgå vilka som kan få asyl. Detta bör leda till färre asylansökningar. I fråga om anhöriginvandringen innebär förslaget vissa inskränkningar för personer utanför kärnfamiljen. Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna kommer att resultera i rationaliseringsvinster. Regeringen prioriterar åtgärder för att underlätta invandrares integration. En fortsatt satsning görs på särskilda åtgärder i invandrartäta och eftersatta storstadsområden och på åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Kostnaderna inom utgiftsområde 8 minskas med t.o.m. , varav under . Huvuddelen av besparingarna skall ske genom minskat flykting-mottagande hos kommunerna och därigenom mindre behov av statliga ersättningsutbetalningar. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar för till , för till och för till . Utgiftsområde 9:Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg inklusive utgifterna för de flesta myndigheter under , bidrag till organisationer samt olika stimulans- och utvecklingsbidrag inom det sociala området. Det storleksmässigt helt dominerande anslaget är sjukvårdsförmåner. Det omfattar statens utgifter för läkemedel och tandvård samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Därefter kommer utgifterna för statlig assistansersättning. Tillsammans svarar de för av utgifterna inom området. Statens utgifter inom området utgör endast en liten del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg eftersom dessa verksamheter i första hand är en angelägenhet. Regeringen föreslår i särskild proposition (prop. 1996/97:27) Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. en omläggning av läkemedelsförmånen fr.o.m. . Förslaget innebär att subventionerna i högre grad riktas till de grupper som har de högsta kostnaderna för läkemedel. I propositionen föreslås också att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen överförs från staten till landstingen . Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Dock senareläggs ikraftträdandet av reviderad tandvårdstaxa till . Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg för till , för till och för till . Utgiftsområde 10:Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkes-skadeersättningar. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension i utgiftsområdet. Inom detta område redovisas även administrationskostnaderna för socialförsäkringsförmånerna, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemet (dir. 1996:52). Tilläggs-direktivet innebär att utredningens förslag skall leda till besparingar motsvarande netto . Regeringen överlämnar proposition Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension (prop. 1996/97:28). I propositionen föreslås att sjukförsäkringen och förtidspensioneringen renodlas till att bli ett skydd vid sjukdom, repektive sjukdom eller annan nedsättning av fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Förslagen innebär att den sista delen av de aviserade besparingarna på inom förtidspensioneringen och sjukförsäkringen preciseras. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp för till , för till och för till . Utgiftsområde 11:Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg till pensionärer. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. I propositionen uppskattades den föreslagna besparingen vid inkomstprövning av änkepension minska utgifterna med . fanns dock inget färdigt förslag till hur inkomstprövningen skulle göras. I samband med att förändringar av regelverket har tagits fram har besparingseffekten kunnat räknas ut mer exakt. Den verkliga besparingen blir således på årsbasis större än vad som antogs i vårpropositionen. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom för till , för till och för till . Utgiftsområde 12:Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer förutom bostadsbidragen, som återfinns i utgiftsområde 18. Stödet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar, folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag för barn med funktionshinder. Vidare ingår bidrag till omkostnader vid adoption av barn från utlandet. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen föreslår dock inga förändringar i reglerna för barnpension, vilket innebär att de besparingar som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen har ersatts med andra besparingar. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn för till , för till och för till . Utgiftsområde 13:Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen utgifter för arbetslöshets-försäkringen, kontant arbetsmarknadsstöd samt lönegarantiersättning. Utgiftsnivåerna påverkas primärt av nivån på den öppna arbetslösheten vad gäller utgifterna för arbetslöshetsersättning och kontant arbets-marknadsstöd och av antalet konkurser vad gäller utgifterna för lönegarantiersättning. De samlade utgifterna inom utgiftsområdet beräknas uppgå till , varav utgifterna för arbetslöshetsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd utgör . Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen och kontant arbetsmarknads-stöd har ökat kraftigt , vilket i huvudsak beror på den allt högre öppna arbetslösheten, men även genom att en allt större andel av de förvärvsarbetande anslutit sig till arbetslöshetskassorna. I syfte att bl.a. finansiera den utbildningssatsning som kommer att påbörjas och höjningen av ersättningsnivån i arbetslöshets-försäkringen från till fr.o.m. , föreslås att ett antal besparingar genomförs inom detta utgiftsområde samt utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv. Bl.a. skärps kvalifikationskraven för rätt till ersättning från arbetslöshetsföräkringen. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag rörande bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet för till , för till och för till . Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader samt utgifter för statliga arbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdet återfinns även utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder bl.a. för (JämO). Utgiftsområdets kostnader för myndigheternas verksamhet styrs i huvudsak av statsmakternas beslut om medelstilldelning. Denna medelstilldelning grundar sig till stor del på det förväntade behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som bl.a. skall bidra till att utjämna effekter av svängningarna i ekonomin. Vidare finns en koppling till regelverkets utformning vad gäller bl.a. bidragsnivåer och de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas längd och utformning. Vad gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har fr.o.m. /96 en rad åtgärder genomförts i syfte att hävda arbetslinjen och upprätthålla flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det gäller bl.a. skärpt arbetsvillkor, förenklat regelverk sam rationaliseringar inom rekryteringsstödet. Inom arbetslivsområdet har organisationen av arbetslivsforskningen förändrats med en ny myndighetsstruktur. Inom jämställdhetsområdet prioriteras åtgärder som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i alla politikområden. Riksdag och regering har vidare beslutat att statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala och redovisa lagstadgade arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, enligt samma regler som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. För utgiftsområdet gäller generellt att det av fastlagda besparingskravet om på offentlig konsumtion fullföljs. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv för till , för till och för till . Under utgiftsområdet redovisas utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda i studier. Det gäller i huvudsak medel för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m, studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och avskrivning av studielån samt olika former av vuxenstudiestöd. Som ett led i utbildningssatsningen som regeringen presenterade (prop. 1995/96:222) har förslag om ett särskilt utbildningsbidrag för arbetslösa aviserats. Detta studiestöd skall enligt förslaget gälla fr.o.m. och ges i första hand till arbetslösa . Det särskilda utbildningsbidraget motsvarar den ersättning som en person kan erhålla i arbetslöshetsersättning och ges under ett studieår för studier på grundskolenivå eller gymnasienivå. De förslag till besparingsåtgärder som redovisats i föregående budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 9) och i den ekonomiska vår- propositionen preciseras och fullföljs. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 15: Studiestöd för till , för till och för till . Utgiftsområde 16:Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. Budgetförslaget för utgiftsområdet bygger på de förslag regeringen har presenterat i den eknomiska vårpropositionen och i sysselsättnings-propositionen (prop. 1995/96:222) om satsning på vuxenutbildningen med ca 100 000 platser - varav 10 000 inom folkhögskolan under utgifts-område 17 - samt 30 000 nya permanenta högskoleplatser. En ny högskola föreslås inrättas i . Vidare föreslås att får en självständig högskola. Budgetförslaget innehåller också förslag till anslag och andra ställningstaganden i anslutning till politiken för forskning och forskarutbildning som regeringen har presenterat i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5). Det förslag till ändringar i stiftelselagen som regeringen har presenterat har betydelse för regeringens budgetförslag inom utgiftsområdet. Regeringen tar upp de resursmässiga konsekvenserna av de förslag som presenterats i IT-propositionen (prop. 1995/96:125). De förslag till besparingsåtgärderna som redovisats i föregående budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil 9) och i den ekonomiska vårpropositionen preciseras och fullföljs. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning för till , för till och för till . Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattas av följande verksamhetsområden: Allmän kulturverksamhet; Teater, dans och musik; Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter; Bild och form samt konsthantverk; Ersättning och bidrag till konstnärer; Arkiv; Kulturmiljö; Muséer och utställningar; Film och television; Forskning; Trossamfund; Folkbildning; Ungdomsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor. Som ett led i vuxenutbildningssatsningen föreslås att folkbildningen får 10 000 platser. Vidare föreslås att anvisas till stöd för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. I den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3) läggs förslag till en fortsatt långsiktig kulturpolitik, där tre centrala temata är kultur i hela landet, kultur för barn och ungdomar samt kulturpolitikens roll i samhället. Regionala satsningar kommer att göras, liksom särskilda insatser inom litteratur- och biblioteksområdet. En ny stödform för inköp av kva- litetslitteratur till folk- och skolbibliotek föreslås. Konstnärernas villkor skall förbättras. Regeringen föreslår att en del av de medel som finns tillgängliga för kulturområdet används både för reformer och för att täcka besparingskrav under de kommande budgetåren. Besparings-kravet på statlig konsumtion har tagits ut för och för inom ramen för dessa medel. beräknas också vissa besparingar göras inom den regionala musikverksamheten, vilka bl.a. beräknas användas för annan regional kulturverksamhet. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 17: Kultur, media, trossamfund och fritid för till , för till och för till . Utgiftsområde 18:Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar bygg- och bostadsväsendet, planering av markanvändning och bebyggelse, geotekniska frågor, länsstyrelserna samt lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet. Det utgiftsmässigt största anslaget inom utgiftsom- rådet är räntebidrag som för uppgår till . Till verksamhetsområdet hör också utgifter för , garantiverksamhet och bostadsbidragen. Kostnaderna för bostadsbidrag har ökat kraftigt . Den allmänna ekonomiska utvecklingen med hög arbetslöshet, höga räntor och därmed höga boendekostnader har tillsammans med regelförändringar och ökad ansökningsfrekvens haft stor betydelse. har beslutat (prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr 1995/96:229) om kraftfulla åtgärder för att bryta kostnadsökningen. Dessa åtgärder beräknas leda till kostnadsminskningar för bidragsgivningen på ca fr.om. Beslutade besparingar preciseras och fullföljs. minskas utgifterna med ytterligare inom utgiftsområdet. Besparingarna görs bl.a. på länsstyrelserna och på anslaget för räntebidrag m.m. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande för till , för till och för till . Utgiftsområde 19:Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar vad som brukar benämnas den "lilla" regionalpolitiken. Med den "stora" regionalpolitiken avses sakområden av regionalpolitisk betydelse inom andra samhällssektorer. Utvecklingen inom dessa andra sektorer är sammantaget mer betydelsefull för den regionala utvecklingen än den lilla regionalpolitiken. Utgiftsområdet omfattar främst olika former av företagsstöd samt medel som länsstyrelserna förfogar över för en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. har verksamheten inom utgiftsområdet påverkats av förberedelser för att ta del av återflödet av medel från . Det sammanlagda återflödet av medel för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas komma att uppgå till ca , varav från . För att anslagsbehovet skall inrymmas inom resursramen föreslås regeländringar avseende företagsstöd i form av driftstöd som lämnas i vissa regionalpolitiska stödområden. Besparingar föreslås också på anslag för andra företagsstöd och åtgärder. Genom det program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt som beslutat om (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995- /96:357) kommer dock regionalpolitiskt angelägen verksamhet att totalt sett erhålla en resurs-förstärkning. Den successiva minskningen av ramen för utgiftsområdet beror främst på den tidsmässiga fördelningen av återflödet från EG:s regionalfond.Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling för till , för till och till . Utgiftsområde 20:Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö-forskning, avfallsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhets-frågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. har beslutat att anslå för ett femårigt program för omställning till en hållbar utveckling (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Regeringens förslag i denna proposition innebär att skall sparas och ytterligare . Resterande medel från energiskatteöverenskommelsen, faller bort . Ambitionen är att vissa besparingar skall kunna kompenseras genom medel från miljöforskning (MISTRA).