prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — Frågan om ett utökat ansvar för kärnkraftsföretagen ses över i och ett förslag till ändrad lagstiftning är under utarbetande. Regeringen avser att under innevarande år förelägga en proposition om ändringar i atomansvarighetslagen innebärande ett ökat ansvar för kärnkraftsföretagen. 3.6 Ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete kringÖstersjön En fungerande och miljöriktig energiförsörjning är av avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i . Det finns ett stort utrymme för kostnadseffektiva åtgärder vad gäller energieffektivisering, koldioxidutsläpp, försurande utsläpp och kärnsäkerhet. Den nya situationen i ger möjlighet att aktivt delta i uppbyggnaden av ett nytt energisystem runt . Detta kommer att gagna både vårt land och övriga länder i området. Sedan reformprocessen i de central- och östeuropeiska staterna inleddes har samarbete med dessa länder blivit en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är ett starkt svenskt intresse att länderna i kan fullfölja den pågående samhällsomvandlingen och bli integrerade delar i en europeisk gemenskap. har avsatt för ökat samarbete i . Ett antal konkreta projekt förbereds på energiområdet. samarbetar nära med såväl andra länder i regionen som med internationella finansiella institutioner. En förbättrad infrastruktur på energiområdet i skulle avsevärt öka försörjningstryggheten i och övriga . skall aktivt verka för en integrering av de nationella energisystemen i och . Det är av stort svenskt intresse att minska riskerna med kärnkraften i och östra och att utveckla ett energisystem kring som är säkert, väl dimensionerat och ekologiskt uthålligt. Ett program för energieffektivisering, konvertering och miljöförbättrande åtgärder i el- och värmeproduktionsanläggningar runt är ett viktigt inslag i samarbetet. Åtgärderna är även en strategiskt viktig del av den svenska klimatpolitiken. Insatserna för ökad kärnsäkerhet bl.a. i och bör fortsätta. SKI kanaliserar det svenska kärnsäkerhetsstödet i och östra . Kärnsäkerhetsarbetet i dessa länder, till vilket många länder bidrar, är av största betydelse för säkerheten i vårt närområde. Syftet är framför allt att åtgärda uppenbara säkerhetsbrister i reaktorer som av energiskäl inte kan stängas samt att stärka oberoende säkerhetsmyndigheters arbete med att ställa krav på och övervaka säkerheten vid dessa anläggningar. Det är angeläget att detta arbete förs vidare. 3.7 Klimatpolitiken inom energiområdet Utsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar klimatet. Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika förbränning av fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushållning och genom att utnyttja förnybara energislag. Av de fossila bränslena ger naturgas lägst utsläpp av koldioxid. De svenska klimatpolitiska insatserna har på energiområdet koncentrerats till följande områden: dels forskning, utveckling och användning i av energieffektiv teknik för energihushållning och utnyttjande av förnybara energikällor, dels insatser för energieffektivisering och övergång till förnybara energikällor i och . beslutade om riktlinjer för den svenska klimatpolitiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Där fastlades den nationella strategin att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stabiliseras nivå för att därefter minska och att klimatpolitiken måste utformas i ett internationellt perspektiv och i internationellt samarbete. Hittillsvarande internationella åtgärder enligt klimatkonventionen har visat sig otillräckliga för att konventionens syfte skall uppnås. Förhandlingar om ytterligare åtaganden och åtgärder förs nu med siktet bortom . Ett framgångsrikt internationellt samarbete förutsätter en rättvis fördelning av åtaganden och kostnader. Ländernas skilda utgångslägen och förutsättningar bör liksom principen om en kostnadseffektiv fördelning av åtgärder enligt klimatkonventionen beaktas vid åtaganden inom ramen för konventionen. Hänsyn bör tas till bl.a. redan vidtagna åtgärder och klimatpåverkande utsläpp per invånare. bör genomföra kostnadseffektiva insatser såväl internationellt som nationellt. Kravet på en rättvis fördelning av kostnadsansvaret och kostnadseffektiva åtgärder måste upprätthållas. Den svenska klimatstrategin skall utformas så att utsläppen i av koldioxid begränsas så långt det är möjligt med hänsyn till konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd. Produktion och användning av alternativa drivmedel skall stödjas som ett led i minskningen av trafikens miljöpåverkande utsläpp. Utvecklingen mot en alltmer internationell elmarknad nödvändiggör att åtgärder mot utsläpp från elproduktion samordnas inom så långt detta är möjligt. skall aktivt verka för reduktioner av utsläppen även från konkurrensutsatt verksamhet som den energiintensiva industrin. bör som medlem i Europeiska unionen verka för en gemensam klimatpolitik och vara pådrivande i det internationella klimatarbetet. bör särskilt verka för att effektiva styrmedel och åtgärder utvecklas inom ramen för EU:s klimatpolitik och klimatkonventionen. bör även samverka med andra länder på det sätt klimatkonventionen anger, genom s.k. gemensamt genomförande. bör verka för att mål antas som minskar utsläppen och som leder till stabilisering av halten av främst koldioxid på en nivå, som förhindrar allvarliga klimatförändringar. Energibeskattningen skall ge goda förutsättningar för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Det skall vara lönsamt att investera i varu- och tjänsteproduktion i och det skall vara fördelaktigt att investera i ekologisk energiteknik, bl.a. effektivare energianvändning. Produktionsskatten på kärnkraft skall utformas enligt dessa principer. Beskattningen bör ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främja elproduktion med förnybara energislag. Naturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kol skall beaktas. 4 Energi- och elförsörjningen Energitillförseln Tillförseln av energi har varit stabil i . Det har dock skett betydande förändringar av den tillförda energins fördelning på energislag. Oljans andel av energitillförseln har minskat från år . har andelen tillförd el ökat från till . Tillförseln av biobränslen har fördubblats och utgjorde av den totala energitillförseln. Drygt hälften utgörs av bränslen som genereras och används internt inom skogsindustrin, främst inom massa- och pappersindustrin. Fjärrvärmeproduktionen har ökat från ca till dagens ca . Fjärrvärmesektorns energitillförsel dominerades under 1970- talet av olja, men är mycket diversifierad. Biobränslena svarar för drygt av bränsletillförseln och är därmed det dominerande energislaget. Tabell 4.1 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990 och 1995, TWh 1970 1980 1990 1995 Inhemsk energianvändning 375 380 367 391 Därav: industri 154 148 140 146 transporter 56 68 84 87 bostäder, service m.m. 165 165 143 157 Utrikes sjöfart, förluster och energi för icke-energiändamål 82 59 70 77 Summa användning 457 439 437 468 Tillförsel av bränslen 411 352 290 323 Därav: oljor 350 285 187 203naturgas--79 kol/koks 18 19 31 28biobränslen, torv m.m. 43 48 65 84 Vattenkraft, brutto 41 59 73 68 Kärnkraft, brutto - 25 68 70 Spillvärme och värmepumps- värme i fjärrvärmeanläggningar - 2 8 8 Nettoimport av el 4 1 -3 -2 Summa tillförsel 457 439 437 468 Energianvändningen Inom industrin samt i bostads- och servicesektorn har energianvändningen minskat något . Variationer förekommer dock mellan åren, främst beroende på konjunktur- och temperaturskillnader. Transportsektorns energianvändning har frånsett tillfälliga nedgångar ökat kontinuerligt från till . Inom industrin har användningen av oljeprodukter minskat från till , som elanvändningen har ökat från 33 till . Sammantaget har utvecklingen inneburit en minskning av industrins specifika energianvändning med . Med specifik energianvändning avses energiåtgång per krona produktionsvärde i fasta priser. I bostads- och servicesektorn har den årliga användningen av olja minskat från 119 till medan elanvändningen har ökat från 22 till . Även användningen av fjärrvärme har ökat kraftigt. har således energianvändningens samman- sättning ändrats avsevärt. Mest markant är den övergång från olja till el som ägt rum i bostads- och servicesektorn, i industrin och i fjärrvärmesystemet. Vidare har en omfattande övergång skett från olja till biobränslen. Energin används betydligt mer effektivt än . 4.2 Elproduktion och eltillförsel elproduktion ökade kraftigt - 1995, från ca till . Den stora ökningen ägde rum fram , varefter produktionen har varit nära nog . Produktionen baseras huvudsakligen på vattenkraft och kärnkraft. I elproduktionssystemet ingår även kraftvärmeverk och industriella mottrycksanläggningar samt oljekondensanläggningar, dieselaggregat, gasturbiner och vindkraftverk. I stora drag svarar vatten- och kärnkraft under normala förhållanden vardera för omkring hälften av elproduktionen. Under ett normalår kan de svenska vattenkraftverken producera ca el. Vid torrår kan elproduktionen minska med upp till , och vid våtår öka med ca , jämfört med normalårsproduktionen. Produktionsförmågan i kärnkraftsreaktorerna är ca el . Produktionen i kärnkraftverken har varit i genomsnitt ca . Den installerade effekten i kraftvärmeverken i fjärrvärmenäten medger en årlig elproduktion på 8 . Möjligheterna att avsätta värmen i fjärrvärmenäten har dock begränsat elproduktionen, som har varit knappt . I industriella mottrycksanläggningar produceras ca el. Den tekniskt möjliga produktionen bedöms vara ca . Oljekondensanläggningarna och gasturbinerna används i huvudsak som reservkapacitet vid exempelvis torrår eller vid bortfall av kärnkraft och för s.k. spetslast vid högt effektuttag i elsystemet. Det finns omkring 300 vindkraftverk i drift. Enligt preliminära uppgifter var vindkraftsproduktionen el . Detta innebär en ökning med . Produktionsanläggningarna i elsystemet utnyttjas vanligen i kostnadsordning. Anläggningar med låga rörliga produktionskostnader används i första hand. I det svenska produktionssystemet har vattenkraftsanläggningarna de lägsta rörliga kostnaderna. Därefter följer kärnkraftverken och sedan kraftvärmeanläggningarna. Kraftvärmeverken utnyttjas främst då det s.k. värmeunderlaget, dvs. avsättningsmarknaden för värme, är störst. Vattenkraften används även för regleringsändamål. var i likhet med flertalet år ett våtår, medan var ett extremt torrår. Preliminär statistik för visar en vattenkraftsproduktion som var lägre än under ett normalår. Den låga produktionen i vattenkraftverken kompenserades huvudsakligen av ökad produktion i kondenskraftverken och nettoimport av el. Tabell 4.2 Elproduktion åren 1970, 1980, 1990, 1995 och 1996, TWh 1970 1980 1990 1995 1996 (prel) Vattenkraft 40,9 58,0 71,5 67,0 51,0 Vindkraft - - 0,0 0,1 0,1 Kärnkraft - 25,3 65,3 66,7 71,4 Industriellt mottryck 3,1 4,0 3,1 4,2 4,5 Kraftvärme 2,4 5,6 2,1 4,7 5,5 Kondensanläggningar 12,0 0,9 0,3 0,4 3,5 Gasturbiner 0,7 0,2 0,1 0,2 0,0 Nettoproduktion 59,1 94,0 142,2 143,4 136,0 Nettoimport 4,3 0,5 -2,5 -1,8 5,0 4.3 Användningen av el Elanvändningen har ökat med i genomsnitt , dock med stora årsvisa variationer. ökade användningen , medan den - 1994 stagnerade, huvudsakligen som en följd av den kraftiga lågkonjunkturen. ökade elanvändningen (temperaturkorrigerat ). Inom industrin har ökningstakten i elanvändningen varit i genomsnitt . Tillväxttakten i användningen har dock varierat mellan åren, främst beroende på att den ekonomiska aktiviteten har växlat. - ökade industriproduktionen med i genomsnitt och industrins elanvändning . Under den lågkonjunktur som sedan följde minskade industriproduktionen med i genomsnitt och elanvändningen med . ökade industrins elanvändning , främst på grund av hög produktionstillväxt i verkstads- och gruvindustrin. Av industrins elanvändning kan hänföras till några elkrävande branscher, nämligen gruvindustri, massa- och pappersindustri, kemisk industri, jord- och stenindustri samt järn-, stål- och metallindustri. Enbart massa- och pappersindustrin använder drygt el , vilket motsvarar av industrins elanvändning. Elanvändningen i bostads- och servicesektorn fördelade sig på elvärme , hushållsel och driftel . Användningen av el för bostads- och lokaluppvärmning femfaldigades i - 1985, från knappt till ca , beroende på framför allt övergång från olja till el för uppvärmning. Därefter har användningen av såväl elvärme som hushållsel ökat långsammare. Användningen av driftel i lokaler och bostäder har däremot ökat kraftigt , vilket främst beror på en snabb ökning av den samlade lokalytan och antalet kontorsmaskiner. Transportsektorn svarar för en liten del av den totala elanvändningen. I denna sektor ökade den årliga elanvändningen från till och har därefter varit i det närmaste oförändrad. Till elpannorna i fjärrvärmesystemet och i industrin har som mest ca el levererats . Denna elanvändning kan ofta kopplas bort när produktionskostnaderna i elsystemet ökar och det blir billigare att använda bränslen för värmeproduktion. Omfattningen av leveranserna beror därför på det aktuella priset på el, vilket i sin tur bestäms av elsystemets produktionsförmåga och av den samlade efterfrågan på el. var användningen av el i elpannor , varav i industrins elpannor ca . Tabell 4.3 Elanvändning åren 1970, 1980, 1990, 1995 och 1996, TWh 1970 1980 1990 1995 1996 (prel) Total slutlig användning 57,7 86,7 129,1 133,9 133,5 Därav: Industri 33,0 39,8 53,3 51,7 51,1 Transporter 2,1 2,3 2,5 2,5 2,5 Bostäder, service m.m. 22,0 43,0 63,3 72,1 73,7 Fjärrvärme, raffinaderier 0,6 1,3 10,0 7,5 6,2 Distributionsförluster 5,8 8,2 10,7 7,5 7,6 Total användning netto 63,4 94,5 139,7 141,4 141,6 4.4 Den nordeuropeiska elmarknaden Det svenska elproduktionssystemet är sammankopplat med övriga nordiska länders elsystem, med undantag för . Det är kopplat till det västeuropeiska systemet genom en kabel mellan och . Det finns dessutom möjligheter att överföra el till och från kontinenten via . har haft elutbyte med grannländerna. Elhandeln har varit lönsam för företagen och till nytta för konsumenterna. Elhandeln har flera fördelar. Genom att de nationella elsystemen kopplas samman kan det samlade behovet av reservkapacitet minskas. Ett effektivt utnyttjande av vattenkraften minskar vidare användningen av bränslebaserad elproduktion. I ett sammankopplat elsystem kan de billigaste produktions- anläggningarna utnyttjas i första hand. Detta är särskilt fördelaktigt i de nordiska länderna, vilkas produktionssystem är mycket olika. Genom elhandeln sänks de totala kostnaderna och elpriserna, som också tenderar att utjämnas mellan länderna vid en öppen handel. Detta bidrar till att prisvariationerna blir lägre. Även olikheter mellan ländernas förbrukningsmönster ger underlag för elhandel. Genom den ökade konkurrensen på en integrerad marknad minskar riskerna för en alltför stark marknadsdominans på de nationella elmarknaderna. Det samlade behovet av ny produktionskapacitet blir lägre och kostnaden för utbyggnad minskar. Det pågår en ständig utveckling av den nordiska elmarknaden. Vid de nordiska energiministrarnas möte i enades ministrarna om vissa principer för den nordiska elhandeln. Principerna syftar till att tillvarata de ömsesidiga ekonomiska, energimässiga och miljömässiga fördelar som den nordiska elhandeln innebär. öppnades en norsk-svensk börs för handel med el och gränstarifferna mellan de båda länderna togs bort. Även finska, danska och ryska företag handlar på elbörsen. Den pågående reformeringen av elmarknaden i kan möjliggöra en närmare integrering med den norsk-svenska elmarknaden. Inom EU har beslutats om ett elmarknadsdirektiv som innebär en stegvis öppning av medlemsländernas elmarknader. Vissa länder kan väntas reformera sina elmarknader i snabbare takt. Den nordiska elmarknaden kommer att knytas närmare kontinenten genom tre kablar från till och . Mellan bedrivs ett ökande samarbete på energi- och miljöområdet. Ett konsortium, där ingår, genomför en delvis EU- finansierad förstudie om en s.k. Östersjöring (Baltic Ring). Syftet är att undersöka möjligheterna att gradvis knyta ihop elmarknaderna i länderna runt och att därigenom förbättra de ekologiska, ekonomiska och sociala förhållandena i regionen. Enligt Energikommissionen kan värdet av möjligheterna till en omfattande utrikeshandel inte nog understrykas. Det gäller i synnerhet i det för aktuella perspektivet av en omställning av energisystemet. I en situation när det uppkommer ett större behov av nytillskott i elproduktionen kan import från utlandet bidra till att utjämna variationer i den inhemska produktionen och därav följande prisfluktuationer. 4.5 Utvecklingen under det närmaste decenniet Enligt den energipolitiska överenskommelse som har träffats, skall stängningen av de två reaktorerna i genomföras på ett sådant sätt att en strukturomvandling inom industrin inte orsakas av höjda marknadspriser på el. Hushållens elpriser skall inte öka påtagligt. Stängningen av de två reaktorerna skall inte äventyra den industristruktur och de uppvärmningssystem som har byggt upp . De relativt låga elpriserna i har lett till en jämfört med andra länder hög användning av el för uppvärmning liksom en stor andel elintensiv industri. har även kunnat sänka koldioxidutsläppen till en låg nivå jämfört med andra länder. Omställningen till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem skall ges god tid och ske i en takt som är förenlig med högt ställda mål för sysselsättning, konkurrenskraft och välfärd. Det finns ett ömsesidigt beroende mellan elprisernas och elanvändningens utveckling. lät till grund för sina konsekvensanalyser göra efterfrågeprognoser för el och bränslen. Allmänt kan sägas att de prognoser och kalkyler som gjorts av bl.a. och tyder på att elpriserna i under det närmaste årtiondet kommer att stiga väsentligt snabbare än den allmänna prisnivån. De stigande elpriserna är en viktig orsak till att användningen av el bedöms öka långsammare än BNP, dvs. med i genomsnitt . Det är en betydligt lägre ökningstakt än under 1970- och 1980- talen, då elanvändningen ökade med i genomsnitt . I prognoserna har hänsyn tagits till att högre elpriser ger drivkrafter att investera i mer energisnål produktionsteknik och att byta från el till andra energiformer. Den specifika elanvändningen i industrin förväntas minska med . Industrins totala elanvändning väntas dock öka till följd av en ökad industriproduktion. Elanvändningen i bebyggelsen väntas vara ungefär oförändrad jämfört med . Med en beskattning av energi som även främjar biobränslen, och med i övrigt goda förutsättningar för biobränslebaserad kraftvärme, kan en del av den förväntade ökningen av energianvändningen tillgodoses med biobränslen. Trots den förväntade svaga efterfrågeökningen på el visar prognoserna att användningen av fossila bränslen skulle öka under det närmaste decenniet även om alla kärnkraftsreaktorer skulle ha behållits i drift. De elprishöjningar, som kan förutses i , beror på att dyrare bränslen och energiteknik efter hand måste tillföras energisystemet. Energianvändningen och dess fördelning mellan el och bränslen kommer därigenom troligen att långsamt utvecklas till att bli mer lik den i andra västeuropeiska länder. prognoser pekar på ökade koldioxidutsläpp med års nivå, vid en ekonomisk tillväxttakt på , en ökningstakt i elanvändningen med samt vid antagandet att alla kärnkraftsreaktorer är i drift. En sådan utveckling av koldioxidutsläppen måste brytas för att skall kunna utveckla ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Det nya energipolitiska programmet innebär en kraftig satsning på forskning och utveckling av ny energiteknik för tillförsel av förnybara energislag och för ökad lönsamhet i energieffektiviseringen. Därigenom läggs en god grund för den långsiktiga utvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhälle. 4.6 Redovisning av energistatistiken Det finns olika sätt att redovisa tillförseln och användningen av energi. Enligt den använda svenska metoden blir den redovisade tillförseln av energi lägre än vad som framgår av energibalanser, som redovisas av bl.a. EU och . Skillnaden beror i huvudsak på att kärnkraften med den svenska metoden redovisas som tillförd el, medan den med den internationella metoden redovisas som den vid reaktorerna avgivna värmemängden. Enligt den internationella metoden har totala energitillförsel ökat med . påpekade att det vid jämförelser av energitillförsel med andra länders är viktigt att samma redovisningsmetod används. Med hänsyn till det ökade internationella samarbetet rekommenderade kommissionen att övergår till att använda samma redovisningsmetod som övriga EU-länder. I betänkande illustreras skillnaden mellan de två redovisningsmetoderna (SOU 1995:139, tabell 1.1). Regeringen anser att de metoder som används inom EU och av övriga skall användas också av svenska myndigheter. är det lämpligt att redovisa uppgifter enligt båda metoderna. Utgångspunkterna för ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete kring har redovisats i avsnitt 3.6. Energiförsörjningen i de forna centralplanerade ekonomierna i karakteriserades av en bristfällig hushållning med energiresurser och en avsevärd miljöpåverkan. Energisystemen i dessa länder är överdimensionerade, bl.a. som en följd av att det har saknats ett samband mellan de verkliga kostnaderna och det pris användaren betalar. Energisystemen i förändras snabbt. I samband med frigörelsen från det tidigare minskade energiförbrukningen omgående med . Orsaken var dels tillbakagången i ekonomin, dels en viss anpassning av priserna för energiråvaror till världsmarknadspriserna. Konsumentpriserna på el och värme har emellertid inte justerats uppåt i motsvarande grad. Energiföretagen i har i många fall råkat i ekonomiska svårigheter vilket har lett till ett kraftigt eftersatt underhåll och urholkning av reserverna för framtida investeringar. Ofta är dessutom ägarförhållandena i kraft- och värmesektorn oklara. Slutanvändarna saknar i sin tur finansiella resurser för att genomföra ekonomiskt motiverade energihushållningsåtgärder. Det nödvändiga förändringsarbetet försvåras också av att det i många länder finns varken lagstiftning eller kunskaper på förvaltnings- och företagsnivå för marknadsanpassningen av energisektorn. Det finns en stor potential för förbättringar inom energisektorn i . Frågan har hög prioritet i dessa länder. De stora ekonomiska värden som finns i energisektorn gör dock att problemen kan lösas fullt ut först på lång sikt och med stöd av en gynnsam ekonomisk utveckling. Det är ett gemensamt intresse för alla länder runt att utveckla energisystemet i området så att det kan erbjuda en säker och miljövänlig energitillförsel. Målet för det svenska deltagandet i bilaterala och internationella insatser i regionen bör vara att åstadkomma ett energisystem som karakteriseras av att - energin används så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar, - energitillförselns och energianvändningens belastning på den omgivande naturen och miljön minimeras, - de tekniska och ekonomiska möjligheterna att utnyttja förnybara energikällor tas till vara i största möjliga utsträckning, - användningen av fossila bränslen i energisystemet och transportsektorn är så liten som möjligt, - försörjningstryggheten har ökat genom att de nationella energisystemen är integrerade, - användningen av energi sker med högsta möjliga säkerhetskrav och kärnkraftverken i regionen uppfyller internationellt rekommenderade säkerhetskrav. genomför redan omfattande åtgärder för att medverka till utvecklingen av energisystemen i . Insatser görs såväl bilateralt som i samverkan med andra länder genom internationella organisationer och finansieringsinstitut.