prop · GK0329 · 1997-01-01 00:00:00 — 5.1 Konsekvenser för industrin Följden av förslaget är att de flesta industriföretagen kommer att få en fördubbling av koldioxidskattebördan. De företag som kan komma att utnyttja den nya nedsättningsregeln är företag som får en koldioxidskatt som är högre än av omsättningen. Dessa företag finns företrädsvis inom branscherna tegel, fodertorkar, glas och kemi. Enligt regeringens uppfattning torde förslaget leda till att prishöjningen på eldningsolja ökar efterfrågan på biobränslen inom vissa industrisektorer. Förslaget bedöms därför bidra till att de klimatpolitiska målen kan uppfyllas. Endast ett begränsat antal företag beräknas komma att betala mindre koldioxidskatt i det nya systemet jämfört med dagens system. Anledningen till att dessa företag får en minskad skattebelastning är att de har en mycket hög energikonsumtion i förhållande till omsättningen. Det är de mest energiintensiva företagen som samtliga har en skattebelastning som överstiger av omsättningen. De gynnas därmed av att den marginella skattesatsen är lägre i det nya systemet jämfört med dagens system. Genom en lägre marginell skattesats i kombination med en hög bränsleför-brukning så sjunker också den genomsnittliga skattebördan. De berörda företagen beräknas finnas inom branscherna tegel, fodertorkar, glas, jord/sten, board samt massa/papper. 5.2 Exempel på hur skatten beräknas För att belysa hur skattenedsättningen kan beräknas har två räkneexempel konstruerats. Det första exemplet behandlar ett företag som använder olja och kol, men som inte berörs av 1,2-procentsregeln. I det andra exemplet är dessutom 1,2-procentsregeln tillämplig. I exempel 1 beräknas först den sammanlagda skatten före nedsättning, dvs. av den generella koldioxidskattesatsen tillämpas på förbrukningen av respektive bränsle. Därefter beräknas hur stor del av den sam-manlagda skatten som överstiger av försäljningsvärdet. För denna del begränsas skatten till . De två delarna adderas sedan för att få den slutliga skattebelastningen. Vad gäller oljans del görs vidare en kontroll av att den del av skatten som överstiger av försäljningsvärdet inte understiger EU:s minimi-skattenivå för bränslet. Skulle den göra det måste den skatt som belöper på oljan höjas så att minimigränsen, vad gäller de bränslemängder som mot-svarar den skatt som överstiger av försäljningsvärdet, uppfylls. Beräkningen i exempel 2 görs inledningsvis på samma sätt som i exempel 1. När belastningen enligt 0,8-procentsregeln är framräknad görs en proportionering för att räkna fram den andel av den totala koldioxidskattebelastningen som avser kolförbrukningen. Denna andel jämförs av försäljningsvärdet. Överskjutande del dras av. Slutligen görs för oljans del motsvarande kontroll som i exempel 1 av att minimiskattenivån iakttas. Skattebelastning på oljan: 0,5 x 1 054 x 7000 =3 689 000 kr Skattebelastning på kolet: 0,5 x 916 x 2 000 = +916 000 kr Sammanlagd skattebelastning före nedsättning:4 605 000 kr Skattebelastning före nedsättning: av företagets försäljningsvärde: ./.1 600 000 kr Belopp överstigande av försäljningsvärdet:3 005 000 kr av ovanstående belopp: av företagets försäljningsvärde: kr Slutlig koldioxidskattebelastning: Av den sammanlagda skattebelastningen före nedsättning avser oljan och kolet. Motsvarande fördelning av det skattebelopp som överstiger brytpunkten (dvs. av försäljningsvärdet), eller innebär att av detta belopp kan hänföras till kolet och till oljan. Detta motsvarar en skattesats om per ton kol som härrör från skatt som ligger över brytpunkten. Detta motsvarar av den generella skattenivån för kol (x ). Vad gäller oljan erhålls i exemplet en skattesats om per m3 för motsvarande del. Även detta belopp motsvarar av den generella skattesatsen på olja (x ). En kontroll behöver slutligen göras av att de minimiskattesatser som anges för olika sorters olja inte underskrids. Beräkningen görs på det belopp som överstiger av försäljningsvärdet och som har reducerats till , dvs. Fördelningen mellan olja och kol i detta belopp får anses vara densamma som motsvarande fördelning av den sammanlagda skattebelastningen före nedsättning. Oljeandelen kan därmed beräknas till: 3 689 000 x 721 200 = 4 605 000 För denna oljeandel gäller en marginell skattesats som kan beräknas enligt följande: 0,5 x 1 054 x 0,24 = /m3. endast tjock eldningsolja underskrids inte minimiskattesatsen på /m3. Används däremot annan olja underskrids minimiskatten på /m3 och en uppräkning måste göras. I sådant fall måste följande belopp adderas till den tidigare beräknade slutliga skattebelastningen. 160 - 126 x 577 743 = 126 Förutsättningar: Ett företag inom cement- eller kalkbranschen som förbrukar olja och kol. Trots att skatten begränsas av 0,8-procentsegeln är den kvarstående belastningen på kol så stor att den överstiger av försäljningsvärdet. Den övergångsvisa 1,2-procentsbegränsningen får därför tillämpas för detta företag. Oljeförbrukning: Kolförbrukning: Försäljningsvärde: Skattebelastning på oljan: 0,5 x 1 054 x 1 000 =527 000 kr Skattebelastning på kolet: 0,5 x 916 x 10 000 = kr Sammanlagd skattebelastning före nedsättning:5 107 000 kr I Beräkning enligt 0,8-procentsregeln Sammanlagd skattebelastning före nedsättning:5 107 000 kr av företagets försäljningsvärde: ./.560 000 kr Belopp överstigande 0,8 av försäljningsvärdet:4 547 000 kr av ovanstående belopp: av företagets försäljningsvärde: +560 000 kr Koldioxidskattebelastning enligt 0,8-procentsregeln:1 651 280 kr II Beräkning om 1,2-procentsregeln är tillämplig Andel av skattebelastningen som hänför sig till kol: 4 580 000 x 1 651 281 = 5 107 000 Skattebelastning på kolandelen: av försäljningsvärdet: ./. Skatt på kolandelen överstigande : Koldioxidskattebelastning enligt 0,8-procentsregeln:1 651 280 kr Skatt på kolandelen överstigande : ./.640 882 kr Slutlig koldioxidskattebelastning: III Beräkning av om minimiskattenivåerna iakttas I likhet med exempel 1 är den marginella skattesatsen för oljeandelen som överstiger av försäljningsvärdet lika med /m3. Om annan än tjock olja används beräknas på motsvarande sätt först skatten på oljeandelen till: 527 000 x 1 091 280 = 5 107 000 Belopp som i sådant fall adderas till den tidigare beräknade slutliga skattebelastningen: 160 - 126 x 112 611 = 126 IV Total slutlig koldioxidskattebelastning Sammanlagd skattebelastning före nedsättning:5 107 000 kr Koldioxidskattebelastning enligt 1,2-procentsregeln:1 010 398 kr Tillägg med hänsyn till minimiskattenivån: +30 387 kr Total slutlig koldioxidskatt: 6 Finansiella effekter för den offentliga sektorn Förslaget beräknas förstärka den konsoliderade offentliga sektorns finanser med ca brutto . Den varaktiga nettoeffekten beräknas till . Skillnaden mellan brutto- och nettoeffekt avspeglar att det sker en övervältring av koldioxidskatten på andra skattebaser genom att löner, vinster och priser påverkas. Enligt tillämpade beräkningskonventioner reduceras underlaget för socialavgifter, fysiska personers inkomstskatt och bolagsskatt. Övervältringen antas ske successivt, där drygt halva övervältringen har skett efter ungefär . Då beräknas inkomstförstärkningen netto till ca . 7 Författningskommentar Förslaget till ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 7 kap. 4 § och 9 kap. 2 § I paragraferna regleras de generella skattelättnaderna för industrin och den yrkesmässiga växthusodlingen. Skattelättnader åstadkoms för skattskyldiga genom avdrag (se 7 kap. 4 §) och för icke skattskyldiga genom skatte-återbetalning (se 9 kap. 2 §). Förslaget innebär att rätten till avdrag respektive återbetalning, vad gäller koldioxidskatten, begränsas från till av skattebelastningen. Befrielsen från energiskatt berörs inte av förslaget. Den specialreglering vad gäller gasol, som framgår av 7 kap. 4 § tredje stycket respektive 9 kap. 2 § sista meningen infördes i syfte att säkerställa att EU:s minimiskattesats för gasol som används för drift av stationära motorer iakttas. Denna minimiskattenivå uppgår till 36 ecu per , vilket motsvarar ca per (växelkurs 1 ecu = ). Koldioxidskattesatsen för gasol som används för angivet ändamål uppgår nu till per . Förslaget till höjning av skattenivån för industrin och växthusnäringen innebär således att en koldioxidskatt på kommer att tillämpas för gasolen. Denna skattenivå överstiger den angivna miniminivån, vilket innebär att paragrafens särreglering avseende gasol kan slopas. En bestämmelse för att säkerställa att minimi-skattesatsen iakttas vid tillämpningen av den nya 0,8-procentsregeln föreslås dock i 9 kap. 9 § (se vidare kommentaren i anslutning till detta lagrum). 7 kap. 7 § Eftersom särregleringen av gasol i 7 kap. 4 § föreslås slopad, saknas behov av att låta gasol omfattas av uppräkningen av bränslen i paragrafen. 9 kap. 5 § Genom den föreslagna ändringen tillämpas en koldioxidskattesats om av den generella nivån även på bränsle som används vid framställning av värme som från en extern producent levereras för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Det nya systemet innehåller dock, som framgått av avsnitt 4 ovan, inte någon möjlighet till ytterligare skatteåterbetalning i de fall då mottagaren av värmeleveransen är ett företag som är berättigat till nedsättning av skatten med stöd av 0,8- procentsregeln. 9 kap. 9 § I paragrafen föreslås en möjlighet till nedsättning av koldioxidskatten för den del av skatten som överstiger av försäljningsvärdet för företag inom industrin och växthusnäringen. Det nya nedsättningssystemet ersätter den tidigare 1,2-procentsregeln och är i förhållande till den regeln mer generell, i och med att dels samtliga företag inom sektorerna tillverkning och växthus omfattas, dels samtliga skattepliktiga bränslen kan användas som grund för beräkningen av om förutsättningar för skattenedsättning finns. Uttrycket försäljningsvärdet bör ha samma betydelse som handels-termen ex factory enligt de internationella regler för tolkning av handels-termer som utarbetats av (s.k. INCOTERMS). Avsikten är att det skattebelopp som överstiger av försäljningsvärdet inte skall överstiga ett belopp som motsvarar av den generella skattenivån. Eftersom koldioxidskatt i utgångsläget belastar allt bränsle, måste skattebelastningen på den del som överstiger brytpunkten - i syfte att uppnå en skattebelastning om - beräknas på så sätt att nedsättningen skall ske till . I likhet med vad som gäller för tillämpning av 1,2-procentsregeln skall värdet av företagets samlade produktion - alltså inte enskilda produktionsled eller produkter - läggas till grund för beräkning om nedsättning är möjlig. Vidare bör det även med den föreslagna 0,8-procentsregeln vara möjligt för ett företag att i början av ett kalenderår hos beskattningsmyndigheten söka ett preliminärt besked om tillämplig skattesats. prövar därefter, när det faktiska utfallet under kalenderåret är känt, åter företagets ansökan. I syfte att säkerställa att EG:s minimiskattesatser för mineraloljor inte i något fall underskrids, föreslås i paragrafens andra stycke begränsningar i möjligheterna till nedsättning med stöd av 0,8-procentsregeln. Sålunda får koldioxidskatten på dieselbrännolja och fotogen inte sättas ned mer än att per m3 alltid tas ut. På motsvarande sätt skall per m3 alltid tas ut för eldningsolja. Med dieselbrännolja avses olja enligt KN-nr 2710 00 69. Endast olja som används för annat ändamål än drift av motordrivna fordon, dvs. för uppvärmning respektive drift av stationära motorer, kan komma ifråga för nedsättning enligt 0,8-procentsregeln. Den dieselbränn-olja som kan bli aktuell torde därför till övervägande del vara s.k. lätt eldningsolja. Med eldningsolja avses de oljor som ryms under KN-nr 2710 00 74 - 2710 00 78, vilket innebär tjocka oljor. Slutligen medför EG:s minimiskattesatser även att per alltid skall tas ut för gasol som används för drift av stationära motorer. EG:s minimiskattesatser för dieselbrännolja och fotogen, som används för uppvärmning respektive drift av stationära motorer, är 18 ecu per . Minimiskattesatsen för tjock eldningsolja är 13 ecu per . Vad gäller gasol är minimiskattesatsen för uppvärmning 0 ecu, medan nivån för gasol som används för drift av stationära motorer är 36 ecu per . Med en växelkurs om 1 ecu = motsvarar de angivna skattesatserna ca 153, 110 respektive . Någon möjlighet ges inte till nedsättning för skatt på bränsle som för-brukats för drift av motordrivna fordon. För olja som förbrukats i vissa gruvfordon kan, med stöd av en specialregel i 7 kap. 4 § andra stycket, industriskattesatsen användas. Detta gäller inte för andra typer av motordrivna fordon och innebär alltså en generell skattereduktion för sådan olja. Utformningen av 9 kap. 9 § innebär dock att olja som förbrukats i gruvfordon inte kan ingå i underlaget för beräkning om nedsättning enligt 0,8-procentsregeln är möjlig. Förslaget om att skatt på bensin inte skall omfattas av möjligheten till nedsättning är en följdändring av att motsvarande reglering föreslagits i prop. 1996/97:14 såvitt avser de generella skattelättnaderna för industrin och växthusnäringen (se 7 kap. 4 § samt 9 kap. 2 och 5 §§ i dess lydelse enligt angiven proposition). Paragrafens nuvarande andra stycke flyttas, utan materiella ändringar, i förslaget till fjärde stycket. 9 kap. 12 § beslut i ärenden om nedsättning enligt 9 kap. 9 § är inte beskattningsbeslut, vilket innebär att reglerna om omprövning m.m. i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter inte är tillämpliga. I syfte att tydliggöra möjligheten för beskattningsmyndigheten att besluta att den sökande skall betala tillbaka vad han fått för mycket respektive att han skall kunna påföras ytterligare skatt görs vissa ändringar i paragrafen. Detta kan bl.a. aktualiseras vid den slutliga prövningen efter ett kalenderårs utgång av nedsättningsansökningar med stöd av 0,8-procentsregeln. 12 kap. 1 § beslut om nedsättning av skatt enligt 9 kap. 9 § bör överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, dvs. i första instans länsrätten. Detta åstadkoms genom tillägget i första stycket 6. Även beslut i nedsättningsärende, som fattats med stöd av 9 kap. 12 §, omfattas av denna punkt i uppräkningen. Av punkten 2 följer att den nuvarande 1,2-procentsregeln parallellt får tillämpas med de nya nedsättningsreglerna under de redovisningsperioder som ligger i tiden fram till och med utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi att 7 kap. 4 och 7 §§, 9 kap. 2, 5, 9 och 12 §§ samt 12 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 4 §3 ------------------------------------------------------- Avdrag får, i den mån Avdrag får, i den mån avdrag inte har gjorts avdrag inte har gjorts enligt 1-3 §§, göras även förenligt 1-3 §§, göras även för energiskatten samt för tre energiskatten samt för fjärdedelar av hälften av koldioxidskatten koldioxidskatten på bränsle på bränsle som förbrukats för som förbrukats för annat annat ändamål än drift av ändamål än drift av motordrivna fordon vid motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig vid yrkesmässig växthusodling. Bestämmelserna i första stycker gäller även sådan oljeprodukt som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och som förbrukats vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar. ------------------------------------------------------- I fråga om gasol som förbrukats för drift av stationära motorer får dock avdrag för koldioxidskatt endast göras för den del av skatten som överstiger per . 7 §4 ------------------------------------------------------- Vad som föreskrivs om Vad som föreskrivs om avdrag för skatt på bränsle avdrag för skatt på bränsle som avses i 2 kap. 1 § förstasom avses i 2 kap. 1 § stycket 3 b, bensin och första stycket 3 b och gasol tillämpas även på bränslebensin tillämpas även på för vilket motsvarande skatt bränsle för vilket skall betalas enligt 2 kap. motsvarande skatt skall 3 och 4 §§. betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. 9 kap. 2 §5 ------------------------------------------------------- Om någon som inte är skatt- skyldig har förbrukat bränsle för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av energiskatten och tre fjärdedelar av koldioxidskatten på bränslet. I fråga om gasol, som förbrukats för drift av stationära motorer får dock återbetalning av koldioxid- skatt endast göras med belopp som överstiger per . ------------------------------------------------------- Om någon som inte är skatt- skyldig har förbrukat bränsle för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av energiskatten och hälften av koldioxidskatten på bräns- let. 5 §6 ------------------------------------------------------- Om värme har levererats för Om värme har levererats tillverkningsprocessen i för tillverkningsprocessen industriell verksamhet i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthus- vid yrkesmässig växt- odling, medger beskatt- husodling, medger ningsmyndigheten efter beskattningsmyndigheten ansökan av den som framställtefter ansökan av den som värmen återbetalning av framställt värmen återbetal- energiskatten och tre ning av energiskatten och fjärdedelar av hälften av koldioxidskatten koldioxidskatten på bränsle på bränsle som förbrukats vid som förbrukats vid fram- framställning av värmen. ställning av värmen. 9 §7 ------------------------------------------------------- Har annat bränsle än sådant Sedan möjligheterna till som beskattas som avdrag enligt 7 kap. 4 § mineraloljeprodukt eller återbetalning enligt förbrukats för annat ändamål än9 kap. 2 § utnyttjats drift av motordrivna fordon medger vid industriell beskattningsmyndigheten framställning av produkter efter ansökan nedsättning av av andra mineraliska ämnen änkoldioxidskatten för den metaller, medger be- del av skatten som skattningsmyndigheten efter överstiger av ansökan att koldioxidskatten försäljningsvärdet med sådant på bränslet tas ut med sådantbelopp att den belopp att skatten för den överskjutande skat- som bedriver framställningen tebelastningen inte inte överstiger överstiger av av de framställda det överskjutande produkternas försäljningsvärdeskattebeloppet för bränsle fritt fabrik. som förbrukats vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växt- husodling. Nedsättning får dock inte medges för skatt på bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Vid beräkning av nedsättning enligt första stycket får den koldioxidskatt som är hänförlig till följande bränslen dock inte sättas ned mer än att den motsvarar minst a) per kubikmeter dieselbrännolja (KN-nr 2710 00 69) eller fotogen (KN-nr 2710 00 51 eller 2710 00 55), b) per kubikmeter eldningsolja (KN-nr 2710 00 74 - 2710 00 78), och c) per gasol som förbrukats för drift av stationära motorer. Vad som i andra stycket föreskrivs om dieselbrännolja, fotogen, eldningsolja och gasol tillämpas även på bränsle för vilket motsvarande skatt skall betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. 12 § ------------------------------------------------------- Om återbetalning av eller kompensation för skatt har skett med för högt belopp på grund av en oriktig uppgift som den sökande lämnat eller på grund av felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende, får beskattningsmyndigheten besluta att den sökande skall betala tillbaka vad han fått för mycket. Åtgärder för att ta ut ett oriktigt utbetalat återbetalnings- eller kom- pensationsbelopp får inte vidtas senare än efter utgången av det kalenderår under vilket beloppet betalats ut. Om återbetalning av, nedsättning av eller kompensation för skatt har skett med för högt belopp på grund av en oriktig uppgift som den sökande lämnat eller på grund av felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende, får beskattningsmyndigheten besluta att den sökande skall betala tillbaka vad han fått för mycket eller att ytterligare skatt skall påföras honom. Åtgärder för att ta ut ett oriktigt utbetalat belopp eller för att påföra ytterligare skatt får inte vidtas senare än efter utgången av det kalenderår under vilket beloppet betalats ut eller nedsättningen medgetts. ------------------------------------------------------- 12 kap. 1 §8 Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, nämligen 1. beslut om medgivande enligt 2 kap. 9 §, 2. beslut om godkännande enligt 4 kap. 3 och 6 samt 8 och 10 §§, 3. beslut om återkallelse enligt 4 kap. 5 och 6 samt 8 och 10 §§, 4. beslut om registrering enligt 6 kap. 10 § andra stycket, 5. beslut om ställande av säkerhet enligt denna lag, ------------------------------------------------------- 6. beslut om återbetalning 6. beslut om av eller kompensation för återbetalning av, skatt enligt 9 kap. 1-12 §§, nedsättning av eller och kompensation för skatt enligt 9 kap. 1-12 §§, och 7. beslut om särskild avgift och nedsättning av eller befrielse från sådan avgift enligt 10 kap. 8 §. beslut enligt första stycket får även överklagas av . Om en skattskyldig eller en sökande överklagar ett beslut enligt första stycket förs det allmännas talan av . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. För tid fram till medger beskattningsmyndigheten efter ansökan, utöver vad som framgår av den nya lydelsen av 9 kap. 9 §, att vid industriell framställning av produkter av andra mineraliska ämnen än metaller koldioxidskatten på annat bränsle än sådant som beskattas som mineraloljeprodukt och som förbrukats för annat ändamål än drift av motordrivna fordon tas ut med sådant belopp att skatten för den som bedriver framställningen inte överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet. Frågan om en höjning av koldioxidskatten behandlades i propositionen om finansieringen av medlemskap i unionen (prop. 1994/95:203). beslöt att skatten skulle höjas generellt som ett led i den finansieringen (1994/95:SkU28, rskr. 1994/95:439). Den i lagrådsremissen föreslagna höjningen av koldioxidskatten aviserades i prop. 1995/96:25, varvid önskemål att dämpa utsläppen angavs som det centrala i sammanhanget. angavs att man borde sträva efter att värna om den energiintensiva industrins konkurrensförutsättningar genom lämpligt utformade nedsättningsregler som inte leder till konkurrenssnedvridning. Under riksdagsbehandlingen framhölls att höjningen av koldioxidskatten var önskvärd av miljöskäl (1995/96:FiU1 s. 132-133).