prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Bankgirots förmåga att förmedla betalningar är god men måste upphöra om verksamheten inte kan bedrivas i ordinarie lokaler och med ordinarie utrustning. pågår även planering för regional clearing men den är ännu inte avslutad. Försäkringsföretagens förmåga att anpassa sig till allvarliga störningar är enligt regeringens bedömning godtagbar. bedöms i detta hänseende ha god förmåga och godtagbar förmåga. Brist på skyddsrum försvårar i viss utsträckning verksamhet i fredstida lokaler, t.ex. i ; skyddade utrymmen finns i viss utsträckning. Under och efter en långvarig säkerhetspolitisk kris kan tillgången på reservdelar till datorutrustning bli kritisk och minska kapaciteten inom såväl giroverksamhet som annan bank- och försäkringsverksamhet. Kontantlösa betalningar skall kunna utväxlas i hela landet. Hushåll och företag skall kunna disponera sina tillgodohavanden på konton i bankerna och kontona skall kunna tillföras lönemedel, pensioner m.m. Krediter skall kunna lämnas, i första hand till krigsviktig verksamhet. Postgirot skall kunna användas inte bara för statens och K-företags betalningar utan om möjligt även för betalningar av alla som har postgirokonton. Regional clearing skall kunna inrättas för avveckling av transaktioner mellan bankerna. Ett nät av skall kunna hålla öppet för att betjäna allmänheten. Värdepappersmarknaden skall kunna fungera så att penningpolitiskt motiverade transaktioner kan utföras och allmänheten kan komma åt sina placeringar. Försäkringsföretagen skall kunna bedriva en begränsad verksamhet. Livförsäkring, brandförsäkring av fastighet samt försäkring av anläggningar och transporter som är angelägna för folkförsörjningen och Försvarsmakten skall upprätthållas. och skall kunna träda i funktion. Försäkringsföretagen skall gemensamt ha organiserat ett nät av lokalkontor för att betjäna allmänheten med försäkringstjänster. 20.3.12 Funktionen Skatte- och uppbördsväsende Funktionen omfattar verksamhet som bedrivs inom skatteförvaltningen och tullen samt exekutionsväsendet, främst beskattning, uppbörd och folkbokföring samt verkställighet enligt utsökningsbalken eller annan författning. är funktionsansvarig myndighet för funktionen Skatte- och uppbördsväsende. Övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen är , skattemyndighetena och kronofogdemyndighetena. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Skatte- och uppbördsväsende skall | | bedrivas så att under höjd beredskap betalning av skatter, | | tullar och avgifter säkerställs. Beslutade ändringar i | | skattereglerna skall snabbt kunna verkställas. | | Folkbokföringssystemet skall ha hög funktionssäkerhet. Regeringen vill beträffande funktionens beredskapsläge anföra följande. Frågor om beskattningen under säkerhetspolitiska kriser och krig har relativt behandlats i prop. 1994/95:171 Beskattningen under kriser och krig. I propositionen föreslogs en ny fullmaktslag, lagen (1995:439) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m, som trätt i kraft (bet. 1994/95:SkU24, rskr. 1994/95:241). Propositionen har utgått från de påfrestningar kan utsättas för vid ett väpnat angrepp samt de försörjningsproblem som kan uppstå i samband med allvarliga krigshotande internationella kriser och i en neutralitetssituation. Den planering som skett har emellertid givetvis stor betydelse även för ett mer vidgat säkerhetsbegrepp där svåra påfrestningar på samhället i fred beaktas. Vid krigsbetingade kriser finns, till skillnad mot vissa svåra fredstida påfrestningar, i regel en viss förvarningstid då beredskapen kan höjas och förberedelser vidtas. Betydelsen av flexibilitet får därför genom det vidgade säkerhetsbegreppet ökad aktualitet och bör betonas liksom nödvändigheten av en helhetssyn på verksamhet som bedrivs under normala förhållanden och verksamhet under krisförhållanden. Beredskapsläget inom funktionen är enligt regeringen till vissa delar godtagbart. Företagens möjligheter att att klara skatteuppbörden i störd miljö är emellertid osäker. Postens medverkan i uppbördsverksamheten är inte säkerställd. Detsamma gäller möjligheterna till samband både vad gäller fredsarbetsplats och krigsuppehållsplats. Ett fungerande skatte- och uppbördssystem är nödvändigt för att tillförsäkra det allmänna en löpande uppbörd av skatter och avgifter. Dessa intäkter är av stor vikt för att finansiera offentlig verksamhet och för folkförsörjningen. Skatte- och uppbördssystemen har även stor betydelse som styrmedel för den ekonomiska politiken. Flexibiliteten måste vara stor för att det snabbt skall finnas möjlighet att vidta åtgärder vid t.ex. en nationell eller internationell finansiell kris. Ett flexibelt skattetryck kan också användas för att reglera köpkraften och för att styra konsumtionen i syfte att undvika hamstring och bristsituationer. De ändringar som kan bli aktuella att göra i skattelagstiftningen under höjd beredskap har berörts i den ovan nämnda propositionen om beskattningssystemets utformning under kriser och krig. Motsvarande ändringar kan emellertid bli aktuella även vid vissa påfrestningar på samhället i fred även om den införda fullmaktslagstiftningen endast kan användas vid krigsrelaterade kriser (jfr 1 § lagen om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m.). Även i folkbokföringssystemen måste det finnas nödvändig flexibilitet inte minst mot bakgrund av att uppgifter från folkbokföringen är betydelsefulla för såväl den enskildes rättigheter och skyldigheter som för andra myndigheter med viktiga samhällsfunktioner. I kravet på flexibilitet ligger att funktionen så långt det är möjligt skall kunna anpassas till de skiftande förhållanden som säkerhetspolitiska kriser och krig kan innebära och ändå fullgöra sin uppgift. En fråga av särskild vikt i detta sammanhang är att fortsättningsvis säkerställa reservdrift för nödvändiga ADB-system. I den fortsatta planeringen bör även en planläggning ske för begränsade rutiner. Postens medverkan i uppbördsverksamheten bör säkerställas liksom sambandsmöjlighetena både för fredsarbetsplats och krigsuppehållsplats. För angreppshot på lång sikt bör funktionen kunna verka autonomt i minst tre geografiska områden. Enligt regeringen är det angeläget att funktionen i planeringen beaktar möjligheten att vidta beredskapsåtgärder först i ett anpassningsskede. 20.3.13 Funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. Funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. omfattar försörjning med livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien och civil veterinärverksamhet. är funktionsansvarig myndighet. Vidare har , och deluppgifter inom funktionen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. skall | | bedrivas så att befolkningen under höjd beredskap kan få tillgång| | till tillräckligt med livsmedel inklusive dricksvatten med | | hänsyn till energi- och näringsbehov. Verksamheten skall även | | bedrivas med syfte att de resurser och den beredskap som | | skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på | | samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och | | humanitära insatser. Beredskapen grundas på de fredstida resurserna inom livsmedelssektorn och dess anpassningsförmåga och flexibilitet, kompletterad med särskilda beredskapsåtgärder. Beredskapsåtgärderna går i första hand ut på att skapa förutsättningar för näringslivet att fortsätta sin verksamhet. De fredstida resurserna behöver därutöver kompletteras, främst med beredskapslagring. Lagringen svarar för huvuddelen av kostnaderna för beredskapen. Regeringen bedömer att förmågan att trygga försörjningen med livsmedel är godtagbar vid ett väpnat angrepp med iståndsatta styrkor, dock förutsatt att planerad komplettering av beredskapslager av livsmedel i södra och kan genomföras under en ettårig uppbyggnadsperiod. Förmågan efter ett krig är beroende av import av insatsvaror för växtodling och proteinfodermedel för animalieproduktion. Gränssättande för försörjningen med dricksvatten är el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen av nödvatten avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena bedöms förmågan som godtagbar på gränsen till icke godtagbar. I övriga landet bedöms förmågan som godtagbar. att förhindra eller upptäcka sabotage med B- stridsmedel bedöms inte som godtagbar. EU-medlemskapets innebörd för beredskapsverksamheten Genom att omfattas av EG:s gemensamma jordbrukspolitik är möjligheterna begränsade att självständigt påverka det inhemska jordbruket och dess inriktning. Den gemensamma jordbrukspolitiken innebär en gemensam pris- och marknadspolitik. Handeln med jordbruksprodukter är fri inom unionen, men reglerad mot tredje land med hjälp av gränsskydd och exportstöd. Möjligheterna att vidta olika beredskapsåtgärder påverkas därigenom. Bland annat torde en ransonering eller reglering vara åtgärder som inte är förenliga med . Växtodling och djuruppfödning har också påverkats av medlemskapet. Det har bl.a. inneburit att en krympande oljeväxtodling genom Blair mellan och kommit att begränsas ytterligare. Förändringen har förstärkts av den för oljeväxtodlingen ogynnsamma prisrelationen mot spannmål. Gemenskapen är inte självförsörjande med vegetabiliska oljor och proteinfodermedel. Detsamma gäller för ammoniak, vilket är basen för kvävegödselmedel. Däremot är EU självförsörjande vad gäller animalie- och mejeriprodukter samt socker och spannmål. För förädlingsindustrin innebär medlemskapet ökad konkurrens. Möjligheten att konkurrera kan dock komma att begränsas av otillräcklig tillgång på råvara som en följd av EG:s regleringar. Förväntade strukturförändringar, med ytterligare koncentration och specialisering som följd är negativ ur beredskapssynpunkt. För handeln torde det inte bli några större strukturella förändringar till följd av medlemskapet. Regeringen anser det vara önskvärt att funktionen vid utgången av försvarsbeslutsperioden har en förmåga att tillgodose befolkningens behov av dricksvatten och andra livsmedel, med hänsyn till energi- och näringsbehov, under alla former av påfrestningar. Vid ett angrepp i nuvarande omvärldsläge skall förmågan kunna tillgodoses med ordinarie fredsresurser, dvs. näringslivets och hushållens resurser. Behoven av dricksvatten skall så långt möjligt tillgodoses med ordinarie distributionssystem. Vid störningar i dessa skall huvudmännen för vattenverk och distributionsnät säkerställa tillgång på dricksvatten för konsumenternas överlevnad och minimibehoven för andra prioriterade brukare. Livsmedelskontroll, djurskydd och djursjukvård skall så lång möjligt kunna upprätthållas. Vid angrepp med iståndsatta styrkor i ett förändrat omvärldsläge skall det finnas förmåga, förutom den förmåga som redan finns hos näringsliv och vattenverk samt den beredskapslagring av livsmedel och kemikalier, (bl.a. för beredning av dricksvatten) som måste finnas redan i fredstid, att komplettera resurser så att uthålligheten i försörjningen kommer att motsvara vad som krävs. Behovet av livsmedel och dricksvatten skall kunna tillgodoses i alla delar av landet, även vid produktionsbortfall och avbrott i transporterna. Detsamma skall gälla för livsmedels- och dricksvattenkontroll. Förmåga skall finnas att följa och analysera utvecklingen och ett förändrat hot på lång sikt inom ansvarsområdet och att anpassa beredskapsåtgärderna till denna utveckling och ett förändrat hot. Försörjningen skall kunna upprätthållas även vid användandet av ABC- stridsmedel. Funktionens förmåga inför angreppshot skall i akuta situationer kunna utnyttjas vid fredsfrämjande och humanitära insatser inom ramen för samarbete i internationella organisationer, förutsatt att resurser som förbrukas kan byggas upp inom rimlig tid. Myndigheter inom funktionen skall ha en handlingsberedskap för snabba och effektiva åtgärder. Resurser avsedda för kriser och krig skall även kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och därefter byggas upp igen. 1994/95:25 (bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145) Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. framhölls att de fredstida lagringsmålen kunde sänkas om möjligheterna till en säker import ökade. Mot bakgrund av de väntade effekterna av ett närmare samarbete med länderna i framhöll den dåvarande regeringen att beredskapslagringen kunde minskas väsentligt. Besparingen borde kunna uppgå till . I 1994/budgetproposition (1994/95:100 bil. 10) anfördes att denna besparing var möjlig mot bakgrund av planeringsförutsättningarna totalförsvarsbeslut, den förändrade importsituation som uppstått i och med förändringarna i och det svenska EU-medlemskapet. Beredskapslagringen borde koncentreras på behoven i krig. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1994/95:JoU13, rskr. 1994/95:291). I enlighet med beräkningar beslöt den dåvarande regeringen att den utförsäljning av beredskapslager som var nödvändig för att nå besparingsmålet på skulle generera en nettointäkt på till och med . Enligt försvarsbeslutets första etapp skall totalförsvaret inte bara stå berett att möta traditionella säkerhetspolitiska hot, utan även ett bredare spektrum av hot och risker. Det civila försvaret skall värna civilbefolkningen och trygga dess försörjning, kunna genomföra fredsfrämjande och humanitära insatser samt stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen ansåg att beredskapsläget med hänsyn tagen till de förändrade uppgifterna för det civila försvaret, den ändrade hotbilden vid ett väpnat angrepp samt de tillgångar och den förmåga som redan byggts upp medgav en viss nedtoning av de ekonomiska resursanspråken för bl.a. försörjningsområdet livsmedel. Hänsyn bör tas till behoven i ett fall där står neutralt vid krig i vårt närområde. Frågan är därvid vilka möjligheterna är till import av s.k. strategiska varor. Vidare bör åtgärderna på livsmedelsområdet i första hand avse beredskapslagring av halvfabrikat och färdigvaror i de delar av landet, väsentligen , där problem med försörjning kan uppstå vid ett väpnat angrepp. delade denna uppfattning (bet. 1995/96:FöU1). De nya planeringsförutsättningarna där även förmågan vid svåra påfrestningar i fred och förmågan att bistå i fredsfrämjande och humanitära insatser finns med medför ett behov av att revidera den övergripande målsättningen för funktionen. Med anledning av besparingskraven i nämnda budgetproposition avbröts planerad återstående lageruppbyggnad av insatsvaror till jordbruket och avvecklingen av dessa produkter började. I utförsäljningen ingick även, som en följd av möjlig lageruppbyggnad i en krissituation och förändrade beräkningsnormer, vissa kvantiteter livsmedel och livsmedelsråvara. Dessa tillgångar är ojämnt fördelade över landet. Ett angrepp kan bl.a. leda till att områden i landet blir isolerade, att transporter till landets norra delar omöjliggörs samt att produktion slås ut av olika skäl. Lagringsmålen för norra motsvarar av energibehovet under ett väpnat angrepp. Dessutom lagras livsmedelsråvara till förädlingsindustrin för en situation efter ett krigsskede då transportförbindelserna med övriga landet antas vara avbrutna. Lagringsmålen för livsmedel i södra och motsvarar av energibehovet under ett angrepp, medan av behovet lagras i form av insatsvaror. Dessa lagringsmål delas upp i ett mål för fredstida lagring och ett mål för kompletteringsanskaffning under ett återtagningsskede. En del av de livsmedel som säljs ut har bedömts kunna kompletteringsanskaffas . Denna kompletteringsanskaffning beräknas kosta . Även komplettering av kemikalier för beredning av dricksvatten till en kostnad av kommer att behöva genomföras. Det säkerhetspolitiska läget och de särskilda förhållandena inom livsmedelsområdet gör att regeringen anser att beredskapslagringen helt kan avvecklas. Planeringen och säkerställandet av livsmedels-försörjningen bör kunna ske på andra sätt än genom fredstida lagring av livsmedel. Vissa lagringskostnader bedöms dock vara nödvändiga. Regeringen avser att ge i uppdrag att mot denna bakgrund lämna förslag till den närmare planeringen av beredskapen. En minskning av lagren bör ske i en takt som innebär att onödiga förluster undviks. Anslaget avser funktionen Arbetskraft som omfattar främst frågor om arbetskraftsförsörjning under höjd beredskap. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Arbetskraft skall bedrivas så att | | under höjd beredskap totalförsvarets behov av arbetskraft kan | | tillgodoses. Funktionens myndigheter har beredskapsverk och bemannade krigsorganisationer. Funktionens personal är utbildad och övad. Behovet av att säkerställa nyckelpersonal kan inte tillgodoses på grund av en uppkommen finansieringsbrist. Innevarande budgetår anser sig inte ha medel för att av köpa den nödvändiga tjänsten för ändrad krigsplacering. har infört ett tillfälligt stopp för ändrad krigsplacering tills dess att finansieringsfrågan är löst. har till regeringen i skrivelse ifrågasatt behovet av en särskild fredstida planering av arbetskraftsförsörjningen. Myndigheten hänvisar till att den rörlighet som finns på arbetsmarknaden innebär att även utan särskild fredstida planering kan behovet av arbetskraft tillgodoses genom kompletteringsutbildningar i händelse av krigshot. Regeringen anser att funktionen Arbetskraft bör finnas kvar. har en regional och lokal organisation som ger goda förutsättningar att utöva funktionsansvaret. Ansvaret för funktionen Arbetskraft bör därför även fortsättningsvis finnas hos . roll skall ses som en del av totalförsvaret. Funktionen Arbetskraft ställer krav på viss administration även i fredstid. Regeringen anser det nödvändigt att det finns en samlad bild av arbetskraftsförsörjningen. Personalplanläggningen av nyckelpersoner i k-företag m.m. bör därför ske på en fortsatt god nivå i enlighet med de nya planeringsförutsättningarna. Beträffande frågan om finansiering av Totalförsvarets pliktverks tjänster skall avgiftsfinansieringen av tjänsterna ändrad krigsplacering, disponibilitetskontroll samt vissa andra nödvändiga avgifter för ADB-utbildning till datasystem (PLIS) ske genom . Överstyrelsen avses teckna avtal för den civila delen av totalförsvaret för detta. Funktionen Flyktingverksamhet omfattar dels uppgifter som motsvarar mottagande av flyktingar och asylsökande som reguljärt förekommer i fredstid, dels uppgifter som tillkommer i fråga om omhändertagande av flyktingar och andra utlänningar som under kriser och krig kan komma att söka en i . har ansvaret för funktionen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Flyktingverksamhet skall bedrivas | | så att flyktingar och asylsökande kan tas emot även under höjd | | beredskap. Verksamheten skall bedrivas så att resurser och den | | beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar| | på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och | | humanitära insatser. Regeringen bedömer att funktionens möjligheter att verka enligt statsmakternas krav och intentioner vid ett väpnat angrepp är god. Funktionen bör vid ett väpnat angrepp så långt möjligt med hänsyn tagen till bl.a. inströmningen av asylsökande med ordinarie säkerhetsskydd kunna bedriva verksamhet med samma grundläggande kompetens och flexibilitet som under normala förhållanden. De skyddssökande bör kunna få nödvändig samhällsservice som är anpassad efter krigsmiljöns särskilda krav. Kapaciteten bör kunna ökas . En förutsättning för detta är att befogenheter ges genom författningsreglering för extraordinära situationer. Regeringen avser att senare återkomma till i denna fråga. 20.3.16 Funktionen Landskaps- och fastighetsinformation Verksamheten inom funktionen Landskaps- och fastighetsinformation omfattar åtgärder för att vid höjd beredskap säkerställa att totalförsvaret har tillgång till landskapsinformation, hydrografisk information, geologisk information och fastighetsinformation av erforderligt slag och i tillräcklig omfattning. Funktionen leder och samordnar krigstryckningsorganisationen samt förbereder stöd till totalförsvarets markanskaffning. Funktionen omfattar även sekretessgranskning av kartor och flygbilder samt tillståndsgivning för databaser med landskapsinformation. är funktionsansvarig myndighet. Andra myndigheter med uppgifter inom funktionen är lantmäterimyndigheterna i respektive län och geologiska undersökning. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Landskaps- och fastighets- | | information skall bedrivas så att totalförsvarets behov av | | landskapsinformation, fastighetsinformation, hydrografisk | | information, geologisk information samt stöd till | | markanskaffning under höjd beredskap kan tillgodoses. Dessutom | | skall krigstryckningsorganisationen kunna träda i kraft under | | höjd beredskap. | | | | Verksamheten skall bedrivas så att de resurser och den | | beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra | | påfrestningar på samhället i fred och för internationella | | fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringen anser att beredskapsläget för funktionen är godtagbart men att vissa brister föreligger. Tillgången på kartor för militära förband och totalförsvarets ledning är, i det korta perspektivet, säkerställd. Tillgång till fastighets- och landskapsorganisation i digitalt lagrad form är dock begränsad. I det fall totalförsvarets behov skulle öka på grund av beredskapshöjning kan funktionen i huvudsak anpassa produktionen i takt därmed. Tillgången till digitala data kommer dock att vara begränsad och svår att snabbt öka. Funktionen är dock känslig för störningar. Det finns brister beträffande reservkraft och försörjningsplaner. Regeringen anser att funktionens myndigheter skall verka aktivt för att sprida kunskap om den information och kompetens som finns att tillgå och hur den kan användas inom det civila försvaret. Förutsättningarna för att snabbt och på ett juridiskt godtagbart sätt säkerställa åtkomst av mark och fastigheter vid höjd beredskap bör förbättras. Insatser bör göras för att eliminera brister och osäkerheter i produktionsapparaten under höjd beredskap. Insatser krävs även för att tillgodose det växande behovet av digitalt lagrad fastighets- och landskapsinformation. Möjligheter till ajourhållning på stor bredd av såväl analog som digital information bör säkerställas. skall produktionen kunna inriktas på information som är viktig för totalförsvaret. Fredslager av kartor och digitalt lagrad information skall snabbt kunna distribueras till kunder inom totalförsvaret. Funktionens förmåga skall kunna utnyttjas vid internationella insatser. Vid svåra påfrestningar på samhället i fred kan god tillgång till landskaps- och fastighetsinformation, enligt regeringens uppfattning, få stor betydelse. Verksamheten inom funktionen Energiförsörjning syftar till att tillgodose samhällets behov av energi under säkerhetspolitiska kriser och i krig. () är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Energiförsörjning skall bedrivas så| | att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets| | behov av elkraft och annan energi kan tillgodoses. | | Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den | | beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar| | på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och | | humanitära insatser.