prop · GK031D7 · 1997-01-01 00:00:00 — EU har manifesterat sitt intresse för det stärkta samarbetet genom det framlagda "Baltic Sea Region ", som även hälsats med tillfredsställelse av det i . Initiativet ska nu infogas i det vidare samarbetet. På miljöområdet bör det samarbete som påbörjades genom Ronneby-toppmötet år l990 ytterligare fördjupas och intensifieras. Så bör t.ex. en regional utarbetas. Uppdatering av det gemensamma Åtgärdsprogrammet för har redan påbörjats och kommer att följas upp av HELCOM (The Baltic Commission) och föreläggas . Uppföljningen och genomförandet av huvuddelen av handlingsprogrammet anförtros , dess kommittéer och organ, under lettiskt ordförandeskap. kommer på uppdrag av statsministrarna vid att samordna aktiviteterna bl.a. genom att tillsätta en stödgrupp som ska ge tekniskt och administrativt stöd till ordförandelandet samt utgöra en knutpunkt för informationsutbyte på lokal, regional och statlig nivå, med kommissionen och mellan icke-statliga organisationer. Särskilda program för samarbete och utveckling inom I statsrådsberedningen har ett rådgivande organ kallat statsministerns Östersjöråd inrättats. Rådets arbete kommer att koncentreras till de fem områdena svensk exportindustri (bl.a. livsmedelsindustrin), energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . En fond omfattande l miljard kronor har skapats genom regeringens sysselsättningsproposition (1995/96:222) med syfte att stärka samarbete och utveckling i . I enlighet med vad som angetts i propositionen l995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling, skall en treårig satsning göras om totalt . Dess huvudinriktning skall vara att stärka förutsättningarna för svenskar att studera språk i andra och ge studenter från möjlighet att studera i . Medel föreslås överföras till och fördelas till stipendier för dels svenskar som studerar i , dels studenter från som studerar i . Del av finansieringen sker från anslag för samarbetet med . Vid ett utrikesministermöte i , , l993 undertecknade de fem nordiska länderna, och en deklaration om samarbetet i vad som kommit att kallas den euroarktiska . I deklarationen anges följande samarbetsområden: miljö, ekonomiskt samarbete, tekniskt-vetenskapligt samarbete, regional infrastruktur, urbefolkningar, mänskliga och kulturella förbindelser samt turism. Med deklarationen bildades det euroarktiska . Rådet skall normalt mötas en gång på utrikesministernivå. Rådsmöten kan även hållas av andra fackministrar och på ämbetsmannanivå. bildades ett regionalt Barentsråd "" bestående av styresmännen i regionens län dvs. de tre länen i , Finnmark fylkeskommune, Nordland fylkeskommune och Troms fylkeskommune, i , i och i oblast, Archangelsk oblast och republiken . En representant för urbefolkningarna ingår även i . Ordförandeskapet för innehas av och övertas av l996. Ordförandeskapet för innehas av till och med år l996 och övertas därefter av . för beslöt l995 i , , att anta ett Barentsprogram till en kostnad av för år l996. har ingen gemensam budget för . Finansiering av aktuella projekt sker olika i länderna. I finansieras projekten huvudsakligen via medel anvisade under utgiftsområde 7. Ansökningar om projektmedel har underlättats genom inrättandet av den nya myndigheten . Regeringen finner angeläget. Regeringen har därför för år l996 lämnat ett bidrag på för administrativa kostnader. I beloppet ingår även medel för projektidentifikation. Genom medlemskap i har möjlighet att påverka inriktningen av insatserna i nordvästra samt delta i regionalt samarbete inom . beslutade år l990 om ett arbetsprogram för närområdet. I programmet ingick upprättande av nordiska informationskontor i huvudstäderna , och . I programmet ingick även stipendier för universitets- och yrkesutbildning. l994 utvidgades närområdesprogrammet till att även omfatta nordvästra och ett informationskontor etablerades i år l995. har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. ge konkreta rekommendationer om framtida tyngdpunktsområden beträffande det nordiska närområdesprogrammet. Arbetsgruppens rapport är under remissbehandling i medlemsländerna. l996 har anslagit för verksamheten. Nordiska investeringsbanken (NIB) De nordiska länderna har enats om att uprätta en särskild miljölåneordning i NIB. Faciliteten, som uppgår till 100 miljoner ecu, skall garanteras av de nordiska länderna. Utlåningen kommer avse angelägna miljöprojekt i de nordiska närområdet. Multilaterala organ som , (), Europeiska återuppbyggnads- och (), , samt FN och dess fackorgan spelar en viktig roll vid utformningen och genomförandet av ekonomiska och politiska reformer i . I huvudsak finansieras denna verksamhet av organisationernas ordinarie resurser. Regeringen finner det fortsatt angeläget att på åtskilliga områden dessutom kanalisera bilaterala medel via multilaterala organ eller i samfinansiering med dessa. Genom samfinansieringsinsatser med de internationella finansiella institutionerna, t.ex. och samt genom att bilaterala medel ställs till förfogande i tekniska konsultfonder, kan få större utväxling för de relativt begränsade bilaterala resurser som är avsatta för . Sådana insatser kan också bidra till att det privata resursflödet från ökar till berörda länder. skall även framgent medverka i utformningen av de finansiella institutionernas program i syfte att påverka deras verksamhet utifrån våra egna prioriteringar och erfarenheter. Inte minst i de baltiska länderna har i kraft av sitt omfattande samarbete ofta möjlighet att påverka utformningen av t.ex. och program. IMF och G 24 IMF har i spelat en samordnande roll avseende stödet till ekonomiska reformer i syfte att nå makroekonomisk stabilitet och uthållig ekonomisk tillväxt i regionen. IMF:s makroekonomiska långivning till flertalet länder i kompletterades i det inledande skedet av reformprocessen med bilaterala lån från , genom den s.k. G 24-gruppen. deltog i flertalet insatser med bilaterala krediter, för vilka riskavsättningar om av utestående lån gjorts mot anslaget för samarbete med . De svenska åtagandena inom ramen för G 24 uppgår till ca (ca ). deltar numera i EU:s gemensamma utlåning, vilken garanteras mot EU:s budget. Eventuella bilaterala insatser kan dock komma att övervägas i länder som från svensk sida anses prioriterade, t.ex. om gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Ett visst utrymme för sådana insatser har följaktligen medtagits under det för upptagna anslaget 7.B.2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier samt under 7.B.1 Till regeringens disposition i de fall betalningsbalansstödet skall utgå i gåvoform. verksamhet i är inriktad på stöd till strukturella reformer som är nödvändiga för att uppnå en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Reformerna omfattar omstrukturering och privatisering av näringslivet, etablerande av nya institutioner till stöd för marknadsekonomin, modernisering av infrastrukturen, stärkande av det sociala skyddsnätet samt insatser för att förbättra miljön. Vid sidan av direkt långivning är rådgivning, tekniskt bistånd och utbildning viktiga arbetsinstrument. bidrag till Världsbanksgruppens olika konsultfonder; till konsultfond för , till fond för stöd till sociala sektorer i samt till IFC:s fond för utveckling av privata sektorn är ett sätt att knyta bilaterala medel till Världsbanksgruppens verksamhet. Det viktigaste enskilda projekt som och samarbetar om avser stöd till att utveckla de finansiella sektorerna i de baltiska staterna. Samfinansiering med förekommer också vad gäller energi- och miljöprojekt. Europeiska återuppbyggnads- och () verksamhet syftar till att främja övergången till marknadsekonomi och demokrati i . Verksamheten inriktas särskilt på att utveckla den privata sektorn, genom långivning, garantigivning samt riskkapitalinvesteringar. Bankens verksamhet är inriktad på stöd till omstrukturering och privatisering av företag, utveckling av den finansiella sektorn samt investeringar på energi- och transportområdena. är verksamt i samtliga länder i samt OSS (förutom ) och åtagandena uppgår nu till över 6 miljarder ecu. Vid beslutades om en fördubbling av Bankens grundkapital till 20 miljarder ecu. har bidragit med totalt till en fond för tekniskt samarbete för utnyttjande av svenska experttjänster i förberedelse, bedömning, uppföljning och utvärdering av projekt som planeras och genomförs av . Den senaste påfyllningen av konsultfonden, om , gjordes under innevarande budgetår. Ett viktigt samarbete mellan och utgörs av samfinansieringen av en riskkapitalfond för nordvästra . , och bidrar med totalt i tekniskt stöd medan skjuter till för riskkapitalinvesteringar i ryska medelstora företag. Efter ett omfattande sonderingsarbete av över hundra företag i de tre regionerna förväntas de första investeringarna genomföras under innevarande budgetår. bidrar också till en av upprättad kärnsäkerhetsfond med 9 miljoner ecu. har ett särskilt sekretariat för stöd till den ekonomiska och politiska reformprocessen i (with European Economies in Transition, CCET) som är inriktat på tekniskt stöd i form av politisk-ekonomisk rådgivning. Ett särskilt program för reformering av statsförvaltningarna, , har etablerats tillsammans med PHARE och med stöd även från vissa bilaterala givare. SIGMA-programmet arbetar med tekniskt stöd och kunskapsöverföring till centrala administrativa funktioner i samarbetsländerna, t.ex. budgetfunktioner och reformering av statsförvaltningen. En oberoende utvärdering som genomförts har visat att väl uppfyllt de målsättningar som uppställts med programmet och att det rönt stor uppskattning i reformländerna. Ett beslut om ytterligare svenskt stöd till förväntas fattas . Totalt har bidragit med till CCET inklusive . UNDP:s verksamhet i syftar till att främja demokrati, effektiv resursanvändning, jämställdhet, övergång till marknadsekonomi och genomförande av privatisering, skydd av miljön samt framtagande av "Human Development Reports". Förutom multilaterala stöd till UNDP, har extra medel även avsatts för särskilda projekt och program i . har bl.a. bidragit med medel till ett program avseende förbättrad administration av uppehållstillstånd i . Stöd har även givits till ett språkprogram i lettiska för den rysktalande befolkningen i . Medel har vidare avsatts till UNDP:s uppbyggnad av ett kontor för mänskliga rättigheter i . har lämnat bidrag till UNDP:s särskilda fond för de baltiska staterna (for the Baltic Republics). har också avsatts som svenskt frivilligt bidrag för UNDP:s demokratiprogram i (Democracy, Governance and Participation, DGP), vilket syftar till att främja demokrati, respekten för mänskliga rättigheter och enskilda organisationers verksamhet. Bidraget avser länder i OSS. Det är av vikt att kontinuerligt följa upp aktiviteter och program i . För att främja demokratiutvecklingen i dessa länder bör svenska bilaterala insatser inom demokratiområdet tillvarata de komparativa fördelarna med verksamhet genom samarbete och erfarenhetsutbyte. De av initierade insatserna kan t.ex. förstärkas genom kompletterande svenska insatser. verksamhet i syftar till att vägleda länderna i lagstiftnings-, författnings- och institutionsuppbyggnadsfrågor inom områden som mänskliga rättigheter, media, utbildning, kultur, ungdomsfrågor och miljö. Andra verksamhetsområden är lokal demokrati samt institutionsuppbyggnad av bl.a. domstols-, åklagar- och polisväsende. har även utformat ett separat program för förtroendeskapande åtgärder i det civila samhället, för att bl.a. tillvarata nationella minoriteters rättigheter. Ett nytt program för har introducerats under namnet "New Initiative". Ett separat återuppbyggnadsprogram för har även satts upp. Utöver multilateralt stöd har lämnat frivilliga bidrag till , till bl.a. ett program för kriminalvårdsreform i och Lituaen samt till institutionsuppbyggnad inom narkomanvården i 12 länder i . 7 B 1. Av anslaget beräknas anvisas till Sida, till , till Säkerhetsfrämjande insatser, till Multilateralt stöd och Till regeringens disposition. Härtill kommer som täcker andel av EU:s östsamarbete. Inför det nya programmet för avseende perioden l juli l995 - l998 genomfördes en översyn av tidigare program. Slutsatserna i översynen har legat till grund för inriktningen av det nya programmet. Vidare har en omorganisation av de svenska biståndsmyndigheternas verksamhet trätt i kraft från och med den l juli l995. Då bland annat redovisning av insatser i förhållande till de övergripande målen har saknats beslöt regeringen l996 om ändring i regleringsbrevet för att åstadkomma en bättre resultatredovisnng jämte en djupare analys av stödinsatserna. Genom regeringens beslut om landstrategier för de prioriterade samarbetsländerna förväntas samarbetet att bättre kunna styras till behov och angivna mål. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Reservationsanslag 795 800 tkr | | | | Övrigt | | | | Anslagna medel är i stort oförändrade för budgetåret l997 jämfört med| | tidigare 12-månadersperiod | -------------------------------------------------------------------- Samarbete med genom Sida (Sida) är central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för stödet till länder i . Den l juli l995 slogs Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), (SwedeCorp), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) och samman till den nya myndigheten . Inom Sida handläggs samarbetsinsatserna i på en särskild östavdelning (Sida-Öst). Avdelningen har snabbt anpassat sig till organisationsförändringen och härigenom uppnått en effektiv ärendehantering. De övergripande målen för samarbetet med framgår av de inledande texterna. Regeringen vill dock särskilt framhålla att demokratisamarbetet skall förstärkas, insatserna inom de sociala sektorerna utökas och en särskild handlingsplan för jämställdhet utarbetas. Inom näringslivsområdet är det fortsatt angeläget att utveckla ekonomiska regelverk och fungerande institutioner. Sida skall i sin verksamhet fortsatt ge prioritet åt närområde dvs. , , , och . Det är angeläget att samarbetet med fördjupas. För samtliga dessa länder skall samarbetets inriktning baseras på de landstrategier som regeringen beslutat om. Detta utesluter inte att Sida kan göra särskilt motiverade, enstaka insatser också i länder utanför ovan nämnda krets. I likhet med vad som gäller för närområdesländerna skall särskilt beaktas länder som tydligast också i praktiken prioriterar politiska och ekonomiska reformer. Konsultfonderna via , och liksom de internationella kurserna, vilka bägge riktar sig till en bredare krets länder, är särskilt lämpade instrument för insatser i länderna utanför den prioriterade kretsen. Med anledning av regeringschefskonferens i har en särskild Östersjöfond skapats för att stärka samarbetet och utvecklingen i . Fondens verksamhet och det normala östsamarbetet bör genomföras på så sätt att insatserna kompletterar och förstärker varandra. Kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete Det är regeringens åsikt att samarbete som syftar till att fördjupa demokratin bör ägnas stor uppmärksamhet i Sidas program. Insatsernas utseende och utformning kan variera med den demokratiska utvecklingen i respektive samarbetsland och vara i överensstämmelse med Sidas övergripande demokratistrategi samt respektive av regeringen beslutad landstrategi. Institutionella insatser för att utveckla ett effektivt näringsliv har fortfarande stor betydelse. Insatsernas karaktär förutses dock komma att ändras i takt med utvecklingen och i överensstämmelse med de åtganden som flera av samarbetsländerna gjort i förmedlemskapsavtalen med EU. Sida skall genom olika insatser underlätta integrationsprocessen med EU i första hand för länderna inom närområdet. Sida skall härutöver vidga och fördjupa insatserna på de sociala sektorerna. Regeringen beräknar anslå till denna delpost. I höjningen av anslagsposten ingår stödet till Hälso- och sjukvårdens (). I anslagsposten ingår även medel för administrativa kostnader hos Sida. Regeringen anser att miljöinsatser skall ges fortsatt hög prioritet inom samarbetet. Det gäller det institutionella samarbetet, förvaltningsstödet och insatser på lagstiftningens område, som fått ökad betydelse, bl.a. genom att nationella miljöstrategier antagits i flera av samarbetsländerna men främst genom den EU-anpassning som kommer att starta inom associationsländerna . Det är dock viktigt att det investeringsstöd som utvecklats fortsätter med huvudsaklig inriktning mot Åtgärdsprogrammet för . Miljölåneordningen i NIB är här ett värdefullt komplement. Förvaltningsstöd skall fortsatt kanaliseras via Sida till . Regeringen avser att anslå till denna delpost. De anslagna medlen får användas till investeringar. Insatser inom kärnsäkerhetsområdet skall samordnas med Sida:s program för energisamarbete. Förutsättningen att kunna stänga osäkra reaktorer bygger bl.a. på att ekonomiskt bärkraftiga alternativ kan tas fram och att nödvändiga energieffektiviserings- och sparprogram tas fram. Det är viktigt att Sida samordnar sitt arbete med vad som görs av internationella organ som , , PHARE/TACIS samt andra bilaterala program. Det svenska stödet för kärnsäkerhet och strålskydd skall fortsatt kanaliseras genom Sida till () resp. (). Samarbetet på strålskyddsområdet har karaktären av förvaltningsstöd. Regeringen avser att anslå till denna delpost. Samarbete genom enskilda organisationer Inom denna delpost finansieras samarbetet med enskilda organisationer dels genom ramavtal dels genom projektavtal. utgår även mandatfördelat bidrag till svenska riksdagspartier genom svensk partinära organisation. Stöd till insatser med huvudsaklig finansiering ur PHARE- och TACIS-programmen kan också finansieras från denna delpost. Regeringen beräknar att anslå till denna anslagspost, som härigenom ökas med på grund av att stödet till Hälso- och sjukvårdens () överflyttas till delposten för Kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete. () har till uppgift att främja internationella kontakter genom utbyte inom utbildning och forskning, samt genom kultur- och erfarenhetsutbyte. Beträffande samarbetet med bör projekten utformas så att de påverkar den pågående omvandlings- och demokratiprocessen i samarbetslandet. Önskemålen om stöd till undervisning i svenska har ökat betydligt i särskilt nordvästra men också i övriga , och . Regeringen finner det angeläget att möta det omfattande intresse som finns för svenska språket i närområdet och denna verksamhets betydelse som demokrati- och kulturbärare. Dessutom är det angeläget att fortsätta stödet till språkundervisning i estniska och lettiska för respektive lands rysktalande befolkning och till andra integreringsfrämjande åtgärder. Kulturprogrammet är en annan angelägen satsning i . Ett nytt projekt - Partnerskap för kultur - har initierats av och . Genom reformprocessen finns nu en grund för att bygga en långsiktig fredlig gemenskap. Kultur och öppna debatter är betydelsefulla redskap i strävan att undanröja fördomar, öka utbytet av kunskaper och mänskliga erfarenheter. och i samarbete med avser att initiera ett internationellt samarbete som skall ge upphov till ett förstärkt kultursamarbete med länderna i . Finansiering av projektet sker inom befintliga ramar. Medel till beräknas uppgå till för budgetåret l997. Av medlen beräknas anslås för samarbete genom (). Målet för det säkerhetsfrämjande stödet till är att främja en gemensam säkerhet i regionen. Från att tidigare ha varit riktat enbart mot de tre baltiska staterna utvidgades stödet under budgetåret l995/96 till att kunna omfatta hela . Särskild prioritet tillmäts fortsatta insatser i närområdet dvs. , , , och de nordvästra delarna av inkl. . De erfarenheter som vunnits genom insatser på det säkerhetsfrämjande området understryker vikten av samarbete mellan länderna i . Regeringen betonar därför fortsatt att regionala projekt över gränserna eftersträvas. Insatserna avser stöd till stärkande av demokratins och rättsstatens institutioner, bekämpande av icke-militära säkerhetshot som t.ex. organiserad brottslighet och flyktingsmuggling. Inom försvarsområdet prioriteras utbildnings- och rådgivningsinsatser liksom fortsatt stöd till den baltiska fredsbevarande bataljonen (BALTBAT). Projekt rörande olaga hantering och kontroll av kärnbränsle, som administreras av SKI, kommer att från och med inordnas under det utvidgade stödet för säkerhetsfrämjande insatser. För säkerhetsfrämjande insatser beräknas anslås för budgetåret l997. Regeringen finner det angeläget att stödja det samarbete som bedrivs inom ramen för internationella organisationer och har för avsikt att aktivt delta i utformningen av det internationella samarbetet. Regeringen vill vidare verka för att organisationerna huvudsakligen skall finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser. Det är angeläget att möjligheterna till samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt tas till vara. Detta gäller särskilt program som kräver stora investeringar, t.ex. inom energi-, transport- och miljöområdena. Genom särskilda, extrabudgetära bidrag kommer regeringen främst att stödja insatser och funktioner av betydelse för den vidare reformprocessen och på områden som är underrepresenterade i det internationella samarbetet t.ex. avseende demokratistöd, samarbete inom sociala sektorn och insatser som främjar samarbetet mellan reformländerna. Härutöver kan, inom ramen för internationellt samordnade aktioner, begränsade insatser i form av betalningsbalansstöd till de fattigare länderna i regionen komma att genomföras. Regeringen beräknar att bör användas för multilateralt stöd inklusive bidrag till NEFCO för budgetåret l997. De medel som beräknas anslås till regeringens disposition kommer att minska något i förhållande till föregående år. Anledningen till minskningen beror framförallt på redan beslutade fleråriga samfinansierade insatser med internationella finansieringsinstitutioner. Utfästelserna innebär att utrymmet för ytterligare insatser är mycket begränsat för budgetåren l997 och l998. En viss reservation måste hållas tillgänglig med hänsyn till att de internationella utfästelsernas belopp skiftar beroende på den svenska kronans värde. Regeringen avser att täcka utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen för insatser i från denna anslagspost. I denna delpost ingår också medel till i . Regeringen beräknar att bör avsättas till regeringens disposition. 8 B 2. Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Länderna i har behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstöd kopplat till utlåning från internationella finansiella institutioner. Finansiellt stöd lämnas även i form av exportkreditgarantier till länder i . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Reservationanslag 15 000 tkr | | Medlen avsätts för att täcka eventuella skadeförluser vid | | exportkreditgarantigivning. | | Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att under | | budgetåret l997 ikläda staten betalningsansvar i form av | | statsgarantier för finansiellt stöd till länder i Central- och | | till ett belopp om . Vad gäller finansiellt stöd har /92 /95 gjort utfästelser om betalningsbalansstöd uppgående till totalt . Garantiavsättningar har gjorts av detta belopp, dvs. I och med medlemskap i har det bilaterala betalningsbalansstödet ersatts med deltagande i EU:s gemensamma utlåning, varför omfattningen av garantiavsättningarna minskat . Under /96 avsattes mot ett beräknat garantiåtagande om för finansiellt stöd. Såsom redovisats tidigare bör vi även framgent ha en beredskap för eventuellt bilateralt betalningsbalansstöd för vissa länder i de fall gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd.