prop · GK03117 · 1997-01-01 00:00:00 — Är fler än en person betalnings- ansvarig för skuld skall utgifts- räntan och skulden fördelas lika mellan gäldenärerna, om inte annat förhållande är känt för den uppgifts- skyldige. I fråga om skuld för vilken samtliga gäldenärer inte redovisas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och skulden redovisas utan fördelning. 27 §7 Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av 1. den som utbetalt utdelning på aktie i svenskt aktiebolag som är avstämningsbolag enligt 3 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 8 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8 § bankaktiebolagslagen (1987:618), 2. den som utbetalt utdelning på andel i svensk värdepappersfond som avses i 1 § lagen om värdepappersfonder (1990:1114), 3. den som utbetalt utdelning från utländsk juridisk person, om utdelningen utbetalats genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolags försorg, 4. den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs. 4. den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs, 5. värdepappersinstitut hos vilket marknadsnoterad tillgång som anges i 3 § första stycket 4 och 7 lagen (1997:000) om statlig för- mögenhetsskatt förvaras i depå eller kontoförs i annat fall än som avses i 22 § och punkterna 1 4. Kontrolluppgift skall lämnas för a) fysisk eller juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfället och b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper. Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald utdel- ning till den del den är skattepliktig, avdragen preliminär skatt och innehållen utländsk källskatt som belöper på utdelningen. Kontroll- uppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång. b) fysisk person och dödsbo som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper eller annan marknads- noterad tillgång som avses i 3 § första stycket 7 lagen om statlig förmögenhetsskatt. Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald ut- delning, avdragen preliminär skatt och innehållen utländsk källskatt som belöper på utdelningen. Kon- trolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång. Uppgiftsskyldighet enligt denna paragraf föreligger inte för tillgångar på pensionssparkonto eller för utdelning på sådana tillgångar. En skattskyldig, som uppdrar åt en utländsk förvaltare att i sådan egenskap föras in i det register som förs av enligt aktiekontolagen (1989:827), skall utan dröjsmål till lämna ett skriftligt medgivande till insyn i depå eller konto som han har hos förvaltaren. Den som skall lämna kontroll- uppgift enligt första stycket skall för fysisk person och dödsbo som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av depå eller konto för marknadsnoterad option, termin eller därmed jäm- förligt avtal även lämna kontroll- uppgift om förpliktelse vid årets utgång på grund av sådant avtal. 48 § Kontrolluppgift för en delägare i en samfällighet skall lämnas av juridisk person som förvaltar sam- fälligheten. Kontrolluppgift behöver dock inte lämnas, om den del av samfällighetens behållna förmögen- het som belöper på fastighet understiger . Kontroll- uppgift skall ta upp det som anges för varje uppgiftsskyldig under 1 3. Kontrolluppgift för en delägare i en samfällighet skall lämnas av juridisk person som förvaltar sam- fälligheten. Kontrolluppgift skall ta upp det som anges för varje upp- giftsskyldig under 1 2. Sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: Utdelning till delägare samt upp- lysning i det avseende som behövs för tillämpning av 2 § sista stycket skogskontolagen (1954:142). Annan juridisk person än vid 1: Delägares andel av intäkter och kostnader i samfälligheten. Kontrolluppgift behöver dock inte lämnas, om delägares andel av ränteintäkt understiger , och inte heller om andelen av intäkt av annat slag understiger sedan därifrån andelen av sådana kostnader som är avdragsgilla vid taxeringen dragits av. Annan juridisk person än så- dan som avses i 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:577) om stat- lig förmögenhetsskatt: Delägares andel i samfällighetens behållna förmögenhet. Utgör samfälligheten inte särskild taxeringsenhet, skall vid beräkning av den behållna för- mögenheten värde av sådan sam- fälld egendom som ingår i de del- ägande fastigheternas taxerings- värde inte inräknas. 53 §8 Fåmansföretag skall lämna företagsledaren och delägare i före- taget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatte- pliktiga inkomst från företaget. Det- samma gäller handelsbolag i fråga om delägare i bolaget. Fåmansföretag och övriga företag som avses i 3 § 1 a och mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall lämna företagsledaren och delägare i före- taget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatte- pliktiga inkomst från företaget. Det- samma gäller handelsbolag i fråga om delägare i bolaget. Efter föreläggande av skattemyndigheten skall uppgifter enligt första stycket lämnas även till skattemyndigheten. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1Senaste lydelse 1996:694. 2Senaste lydelse 1994:483. 3Senaste lydelse 1993:945. 4Senaste lydelse 1996:1237. 5Senaste lydelse 1996:1009. 6Senaste lydelse 1996:591. 7Senaste lydelse 1996:1009. 8Senaste lydelse 1992:1659. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1334) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1990:325) om själv- deklaration och kontrolluppgifter i paragrafens lydelse enligt lagen (1996:1334) om ändring i nämnda lag och punkt 1 och 2 av ikraftträdande- bestämmelserna till lagen (1996:1334) skall ha följande lydelse. 2 kap. 4 § Fysisk person skall lämna självdeklaration 1. när hans bruttointäkter av tjänst i andra fall än som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) och av aktiv näringsverksamhet, under beskattningsåret uppgått till sammanlagt av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för året före taxeringsåret och inte annat följer av 6 §, 2. när hans bruttointäkter av tjänst i fall som avses i 32 § 1 mom. första stycket h eller i kommunalskattelagen och av passiv näringsverksamhet uppgått till sammanlagt , 3. när han haft bruttointäkter av kapital av annat slag än avkastning för vilken preliminär A-skatt skall betalas enligt 3 § 2 mom. tredje stycket uppbördslagen (1953:272) och bruttointäkterna av kapital uppgått till sammanlagt , 4. om han inte varit bosatt i under hela beskattningsåret när bruttointäkterna uppgått till sammanlagt , 5. när hans tillgångar av den art som anges i 3 § 1 mom. den upp- hävda lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt vid beskattnings- årets utgång haft ett värde som överstiger , eller 5. när hans skattepliktiga till- gångar enligt lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt vid be- skattningsårets utgång haft ett sammanlagt värde som överstiger , eller 6. när underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas för honom. Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte före- ligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt eller den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbelbeskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i . Vid bedömandet av deklara- tionsskyldighet enligt första stycket skall hänsyn inte tas till sådan inkomst eller förmögenhet för vilken skattskyldighet inte före- ligger enligt kommunalskattelagen, lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt eller lagen om statlig förmögenhetsskatt. Däremot skall hänsyn tas till sådan inkomst eller förmögenhet som enligt dubbel- beskattningsavtal skall vara helt eller delvis undantagen från be- skattning i . Har makar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levt tillsammans under större delen därav, var för sig haft förmögenhet, skall vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till makarnas samman- lagda förmögenhet. Skall sambeskattning ske enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt skall vardera makens deklarations- skyldighet bedömas med hänsyn till makarnas sammanlagda förmögen- het och föräldrarnas deklarations- skyldighet bedömas med hänsyn till deras och underåriga hemmavaran- de barns sammanlagda förmögen- het. Skall någon enligt den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för förmögenhet som tillhör barn eller någon annan, skall hänsyn tas därtill när deklarations- skyldigheten bedöms. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 2 kap. 4 § samt 3 kap. 5 och 10 §§ tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft såvitt avser ändringarna i 2 kap. 4 § första stycket 5, andra stycket samt det nya tredje stycket och i övrigt . Bestämmelserna i 2 kap. 4 § första stycket 5, andra stycket samt det nya tredje stycket tillämpas första gången vid taxering och bestämmelserna i 2 kap 4 § första stycket 4 och 6 samt 3 kap. 5 och 10 §§ tillämpas första gången vid taxering. 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. 5 §1 Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för för- mögenhet enligt vad som anges i denna paragraf. Tillägg skall göras för varje sökande och varje barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2 och 3 samt tredje stycket. Som förmögenhet räknas den beskattningsbara förmögen- heten enligt lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från privatbostads- fastighet eller bostadsrätt för vilken bostadsbidrag söks och skulder med säkerhet i denna egendom. Tillägg skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundat nedåt till helt tiotusental kronor. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för för- mögenhet enligt vad som anges i denna paragraf. Tillägg skall göras för varje sökande och varje barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2 och 3 samt tredje stycket. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från privatbostadsfas- tighet eller bostadsrätt för vilken bostadsbidrag söks och skulder med säkerhet i denna egendom. Tillägg skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundat nedåt till helt tiotusental kronor. Tillägg för barns förmögenhet skall fördelas lika mellan makar. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1996:441. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen har, senast i prop. 1995/96:198 s. 25, aviserat en ny lag om förmögenhetsskatt. Med anledning av detta har en arbetsgrupp inom sett över den upphävda men års taxering tillämpliga lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Även den på samma sätt upphävda men års taxering tillämpliga lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall har omfattats av översynen. Översynen har redovisats i promemorian Ny förmögenhetsskatte- lagstiftning (Ds 1996:42). Regler om utökad skyldighet att lämna kontroll- uppgifter har utarbetats i en separat promemoria. Promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet, (Dnr 3309/96). I det följande lägger regeringen fram förslag till ny förmögenhetsskatte- lagstiftning. Förslaget grundar sig i huvudsak på promemorieförslagen. I propositionen finns även ett förslag om uppgiftsskyldighet i samband med de regler för lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag som antog . Förslaget om uppgiftsskyldighet baseras på en promemoria som har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet, (Dnr 3309/96). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat vissa principiella synpunkter på förslaget till lag om statlig förmögenhetsskatt. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 5.3, 5.4 och 5.12 . Regeringen har i propositionen gjort vissa ändringar av i huvudsak redaktionell art i förhållande till lagrådsremissen. Förmögenhetsskatt i modern mening infördes . Skatten var konstruerad så att 1/60 av den skattepliktiga förmögenheten räknades in i det till statlig inkomst och förmögenhetsskatt taxerade beloppet. Denna kvotdel hade bestämts med utgångspunkt från en normal avkastningsnivå på och önskemålet att avkastningen av förmögenhet skulle påföras en skatt som var 1/3 högre än skatten på inkomst av arbete. Vid sidan av denna förmögenhetsskatt förekom en extra beskattning av förmögen- heten som sådan. har det funnits olika spärregler med syfte att i viss utsträckning begränsa det totala uttaget av inkomst och förmögenhetsskatt i förhållande till den skattskyldiges inkomst. Införandet av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, , innebar en definitiv övergång till en från inkomstbeskattningen helt fristående skatt på förmögenhet. Några grundläggande förändringar har inte genomförts därefter. Även spärreglerna utvecklades talet. tillkom lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, i fortsättningen benämnd begränsningslagen. års taxering har lättnadsregler av olika slag funnits för värdering av s.k. arbetande kapital i förvärvskällorna rörelse och jordbruk. Lättnadsreglerna upphävdes års taxering i och med att kapital hänförligt till näringsverksamhet i form av rörelse och jordbruk gjordes skattefritt. Gränsen för uttag av förmögenhetsskatt har successivt justerats med hänsyn till penningvärdets förändring. I samband med dessa justeringar har även gränserna mellan de olika skatteskikten ändrats. Skärpningar av för- mögenhetsskatten genomfördes . Vid taxering höjdes förmögenhetsskatten tillfälligt. Det skedde bl.a. genom att gränsen för beskattning sänktes från till , med återgång års taxering till . Vid taxering anpassades skattenivån bl.a. till förändringen av konsumentprisindex . Gränsen för uttag av förmögenhetsskatt höjdes då till . fattade beslut om en successiv avveckling av för- mögenhetsskatten. Tekniskt sett har SFL upphävts vid utgången av genom lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, i fortsättningen benämnd upphävandelagen. Denna lag innehåller en rad övergångsbestämmelser av materiell natur. Nya sådana bestämmelser har tillkommit efter hand. Materiellt innebar avvecklingen i ett första steg att det översta skiktet i skatteskalan slopades vid taxering. slopades även mellanskiktet i skatteskalan. Skatten har därefter varit proportionell. Det slutliga avskaffandet av förmögenhetsskatten bestämdes först men sköts i samband med den s.k. krisöverenskommelsen upp . Därefter har i två omgångar beslutats att gällande regler skall tillämpas även vid 1996 resp. taxering. har beslutat att vid sistnämnda taxering gränsen för uttag av förmögenhetsskatt skall höjas till som en följd av de höjda taxeringsvärdena vid allmänna fastighetstaxering av småhus (prop. 1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31, SFS 1996:690). I samband med att SFL upphävdes skedde detsamma med begränsnings- lagen. Även denna lag skulle dock gälla ett visst antal år efter upphävandet. Efter flera förlängningar gäller begränsningslagen fram års taxering. 4.1 Sammanfattning av gällande regler De regler som skall tillämpas vid taxering finns således i SFL och begränsningslagen samt i övergångsbestämmelserna till de lagar genom vilka de först nämnda lagarna avvecklas. Under den inom pågående översynen av förmögenhetsskatten har , i enlighet med förslagen i prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte och avgiftsområdet, beslutat om vissa ändringar av förmögenhetsbeskattningen. I det följande avses med gällande regler de bestämmelser som tillämpas vid taxering. En förmögenhetstaxering skall åsättas varje kalenderår. är det kalenderår som närmast föregått taxeringsåret. Skattskyldiga är fysiska personer och dödsbon samt vissa föreningar, samfund och stiftelser. Svenska aktiebolag och flertalet ekonomiska föreningar är befriade från förmögenhetsskatt eftersom aktier och andelar i dessa subjekt beskattas hos ägarna. Utländska bolag är däremot skatt- skyldiga. Skillnaden mellan den skattskyldiges tillgångar och skulder utgör den skattepliktiga förmögenheten. De skattepliktiga tillgångarna finns angivna i en uttömmande upp- räkning. Tillgångar som inte ingår i uppräkningen är således skattefria. Vidare anges en rad tillgångar som inte är skattepliktiga. Denna uppräkning är inte uttömmande utan innehåller endast vissa förtydliganden. Särskilda värderingsregler finns för olika slag av tillgångar. Gränsen för beskattning är vid taxering för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag och vissa familjestiftelser. Skattesatsen uppgår till . För övriga skattskyldiga tas en skatt på ut om förmögenheten överstiger . Statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt får sättas ned om den sammanlagda inkomst och förmögenhetsskatten överstiger ett spärrbelopp som uppgår till av summan av den justerade beskattningsbara förvärvsinkomsten och inkomsten av kapital. 4.2 Gällande skatteplikts- och värderingsregler Följande genomgång är utformad med utgångspunkt i den olikformighet som råder vid beskattningen av olika tillgångar. Vissa av de redovisade värderingsreglerna är intagna i SFL. Andra har utvecklats i praxis. 4.2.1 Inre lösöre m.m. Inre lösöre inklusive konst, antikviteter, obearbetade ädelstenar, guld och silver förmögenhetsbeskattas inte. Smycken är dock skattepliktiga. Värdering sker enligt huvudregeln för värdering av lös egendom, dvs. egendomen skall tas upp till det värde som den kan "anses ha betingat vid försäljning under normala förhållanden". 4.2.2 Yttre lösöre m.m. Yttre lösöre, som t.ex. bilar, båtar, och ridhästar, är skattepliktigt och skall värderas enligt ovan angivna regel för inre lösöre. Bestämmelsen avsåg ursprungligen föremål av lyxkaraktär. Om det sammanlagda värdet av yttre lösöre och smycken inte överstiger föreligger ingen skatteplikt för dessa tillgångar. är tillgångar och skulder i annan närings- verksamhet än kapital eller fastighetsförvaltning inte skattepliktiga respektive avdragsgilla. Det innebär att förmögenhet nedlagd i närings- verksamhet som avser rörelse och jordbruksfastighet i den betydelse som begreppen hade i det gamla inkomstskattesystemet är skattefri. Som framgår av avsnitten 4.2.4. och 4.2.5 påverkar denna skattefrihet även värderingen av aktier och andelar i juridiska personer som bedriver sådan näringsverksamhet. Regler om lättnader i förmögenhetsbeskattningen vad avser rörelse och jordbruk har funnits . Innan den fullständiga skattefriheten infördes gällde den s.k. lättnadsregeln som fick sin huvudsakliga utform- ning och tillämpades första gången vid taxering. Denna lättnadsregel innebar att substansvärdet av förvärvskällan beräknades enligt särskilda regler i SFL och därefter reducerades till , vilket utgjorde det skattepliktiga förmögenhetsvärdet av förvärvskällan. gjordes ett första avsteg från principen att lättnadsregler enbart skulle tillämpas vid värdering av s.k. arbetande kapital i bolag vars aktier inte omsattes marknadsmässigt. Då utvidgades tillämpningsområdet för lättnadsreglerna avseende familjeföretag till att omfatta aktier i alla inte börsnoterade företag som bedrev jordbruk och rörelse. Detta innebar att sådana aktier års taxering skulle värderas till av sitt substansvärde även om de omsattes på kapitalmarknaden. Skattelättnaden kom således att omfatta alla aktier i bolag och bolag på den s.k. väntelistan. Syftet med de nya bestämmelserna var i första hand att under- lätta familjeföretagens försörjning med riskkapital (prop. 1981/82:191, bet. 1981/82:SkU65). beslutades, med direkt hänvisning till behovet av att ta hänsyn till latent skatteskuld vid kapitalbeskattningen, om reducering av noterings- värdet också vid värdering av börsnoterade aktier och andra marknadsmässigt omsatta värdepapper som avsågs i 35 § 3 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928:370), KL. Sådana värdepapper skulle års taxering tas av det noterade värdet. Hit hörde bl.a. aktier, teckningsrätter, konvertibla skuldebrev och optionsrätter i den mån dessa värdepapper var skattepliktiga. Vid samma tillfälle skärptes beskattningen av marknadsmässigt omsatta aktier i icke börsnoterade bolag. Det skedde på så sätt att dessa skulle tas upp till det noterade värdet reducerat till i stället för av substansvärdet (prop. 1986/87:54, bet. 1986/87:SkU12). I samband med att den successiva avvecklingen av SFL påbörjades slopades skatteplikten för aktier på OTC och O listorna. Mot bakgrund av att förmögenhetsskatten skulle avskaffas helt inom bedömdes övervägande skäl tala för att de aktuella aktierna skulle undantas från skatteplikt trots att det då ansågs principiellt olämpligt att officiellt inregistrerade börsaktier därigenom skulle träffas av högre skatt. Vidare fick de aktier som vid utgången av var föremål för de särskilda lättnadsreglerna för OTC aktier o.d. eller var onoterade behålla sin skattefrihet vid en inregistrering på börsen (prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10). gjordes vissa begreppsjusteringar i skattereglerna till följd av den nya börslagstiftningen. Därvid skulle en åtskillnad göras mellan å ena sidan aktier som var inregistrerade vid en svensk börs eller noterade vid utländsk börs och aktier som inte var av nu nämnda slag men som var föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut. Reglerna fram års taxering innebar således att aktier som var noterade på börsens A lista och andra aktieliknande värdepapper som omsattes marknadsmässigt samt andelar i värdepappersfonder var skatte- pliktiga och togs av noterat värde. Till taxering beslutades att dessa aktier o.d. skall tas upp till noterat värde (prop. 1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31). Andra aktier som omsätts marknads- mässigt, dvs. OTC och O listeaktier är sedan 1992 års taxering inte skattepliktiga. Inte heller A aktier, som vid utgången av om- fattades av de s.k. lättnadsreglerna, är skattepliktiga. Om det i ett bolag finns skilda aktieslag av vilka ett eller flera är noterade skall samtliga aktier tas upp till det värde som gäller för de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade tas de onoterade aktierna upp till samma värde som de lägst noterade aktierna. En jämkningsregel gör det möjligt att gå ifrån det noterade värdet om detta inte överensstämmer med marknadsvärdet. Onoterade aktier, dvs. sådana aktier som inte omsätts marknadsmässigt, är visserligen skattepliktiga men vid värderingen tas inte hänsyn till tillgångar som lagts ned i rörelse eller jordbruk i den betydelse dessa begrepp skattemässigt hade intill , dvs. i det gamla inkomst- skattesystemet. Aktier i bolag som bedriver kapital eller fastighets- förvaltning skall däremot värderas till marknadsvärdet. Detta motsvaras i regel av det oreducerade substansvärdet.