prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Att finna teoretiska förklaringsmodeller och metoder för att analysera sådana komplexa kunskapsfält blir avgörande för framtiden. Medel för forskning inom kulturområdet anvisas via anslaget Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. I budgetpropositionen för , föreslås att sammanlagt anvisas för ändamålet. Försvarsforskningen är, med sin förankring i samhälle och näringsliv, arbetssätt och breda samverkansnät med forskning inom och utom landet, en viktig nationell resurs när det gäller att dra nytta av samhällets totala forskningsinsatser inför 2000-talet. De säkerhetspolitiska förändringarna och det vidgade säkerhetsbegreppet påverkar även försvarsforskningen. fortsätter den försvarsspecifika teknikutvecklingen. Den säkerhetspolitiska utvecklingen ökar möjligheterna till samverkan även med utlandet inom flera områden. Utvecklingen inom informationstekniken och biotekniken skapar nya hot och risker såsom sårbara informationssystem i samhället i fredstid och möjligheter att föra krig eller utöva påtryckning med stridsmedel som är baserade på modern bioteknik. Utvecklingen innebär också att försvaret kan nyttja den civila teknikutvecklingen för att ta fram billigare eller effektivare system. Det är därför viktigt att inrikta försvarsforskningen mot att förstå och nyttja den civila teknikutvecklingen. Samverkan med forskning utanför försvarets egna forskningsorganisationer är viktig och försvarsforskningen kan även framledes få stor civil betydelse. Stora framsteg har skett inom explosivämnesforskningen vilket har möjliggjorts av framsteg inom kvantkemi och kemisk syntes. Sensortekniken, utvecklad genom informationsteknik, ger förbättrad möjlighet till detaljerad övervakning. Annan utveckling av teknik för elektronisk krigföring, där sekretessen är mycket hög, hotar funktioner hos såväl samhälleliga som militära system. Inom sådana områden, är försvaret hänvisat till att på egen hand ta fram nödvändig kunskap. Medel för försvarsforskning anvisas via anslagen till och Flygtekniska försöksanstalten. I budgetpropositionen för föreslås . De forskningsmedel som handhas av Försvarsmakten, och avsätts av myndigheterna själva efter egen bedömning av behoven och finansieras genom att en del av ett större anslag avdelas för detta ändamål. uppgick dessa medel till ca . 3.11.2 Forskning om globala problem -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör aktivt bidra till att in- | | ternationella nätverk och internationellt forskningssamarbete | | byggs upp kring interdisciplinära globala frågor om bl.a. | | befolkning, miljö, energi, hälsa och livsmedel. bör | | erbjuda sig att ansvara för globala nätverk inom områden där det| | finns särskilt goda nationella förutsättningar. | | Forskningsråden bör få i uppdrag att i samråd med berörda | | sektorsorgan närmare utreda vilka insatser svenska forskare | | skall kunna göra baserat på bl.a. resultatet av pågående OECD- | | arbete. Forskningen om internationella eller globala problem är av stor betydelse men riskerar att bli lågprioriterad av flera skäl. För det första är problemen ofta multidisciplinära vilket gör dem svåra att studera inom ramen för traditionella ämnesuppdelade forskningsinstitutioner. Vidare är problemen av störst betydelse för världssamhället varför det från nationell synvinkel kan tyckas frestande att lämna dem åt andra. De har också ofta kontroversiell karaktär med ideologisk laddning, vilket gör meriteringsvärdet av studier av dem problematiskt för den enskilda forskaren eller forskargruppen. De leder sällan fram mot på kort sikt ekonomiskt fördelaktiga tillämpningar. Sådana kan annars ofta vara en lockande faktor bakom omfattande nya satsningar på tillämpad forskning. Slutligen är de långsiktiga till sin karaktär och kräver också stort upplagda internationella forskningsåtaganden. Av dessa skäl måste forskning av denna karaktär ges särskild uppmärksamhet. Ett bra exempel på angelägen forskning om globala frågeställningar är miljöforskningen. De globala miljöproblemen är en följd av samhällets organisation och vårt sätt att leva. Hotet om en klimatförsämring till följd av människans aktiviteter har t.ex. skapat ett behov av ökad kunskap om jordens klimat och om vad som påverkar det. Klimatforskning har vuxit fram som ett vittomfattande begrepp. Det handlar både om grundläggande naturvetenskaplig forskning kring de system i atmosfären, havet och marken som styr klimatet och om forskning kring tekniska och socioekonomiska åtgärder för att förändra utvecklingen och hindra miljöpåverkan. Klimatfrågornas komplexitet kräver ett tvärvetenskapligt angreppssätt. För att lösa miljöproblemen måste man också komma åt de underliggande ekonomiska, politiska och sociala mekanismerna i samhället. Miljöforskning måste således också bedrivas inom andra discipliner, exempelvis samhällsvetenskapen. Det inrättade i kommer exempelvis att bedriva forskning inom detta område. Till detta exempel kan fogas en lång rad av angelägna forskningsproblem rörande energiförsörjning, livsmedelsförsörjning, befolkningstillväxt, hälsoproblem o.s.v. I alla dessa fall gäller att betydelsefulla svenska forskningsinsatser förekommer på flera håll, men ofta med relativt marginellt stöd. Den biståndsmotiverade forskning som stöds av Sida intar här en särställning med ett totalt stöd om ca . Genom denna verksamhet deltar ca 130 av de svenska universitets- och högskoleinstitutionerna i organiserat samarbete med forskningskolleger i . pågår, på japanskt initiativ och med stöd från och andra länder, planering för internationellt samarbete och koordinering av aktiviteter inom detta område. En koordinerad ansats som berör många globala frågor och länder är väsentlig eftersom problemställningarna är interrelaterade och berör hela jorden. FoU-insatser och brett samarbete krävs för att bl.a. åstadkomma ökad livsmedelsproduktion utan att detta leder till ökad miljöbelastning och för att utnyttja levande organismer för att skydda och återställa skadad miljö. Nya socioekonomiska system för produktion och konsumtion som ej skadar miljön kräver forskningsinsatser i internationellt samarbete. Skälen för regeringens bedömning: Samhällsutvecklingen leder alltmer till att viktiga frågor om samhällets överlevnad och utveckling måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan företrädare för olika samhällssektorer. Nationell planering och prioritering är ofta otillräcklig. De mänskliga och ekonomiska resurserna inom enskilda länder räcker inte för de insatser som måste göras. En förstärkning av forskningen måste därför åstadkommas inte genom ökade totala resurser, utan genom ett utvidgat internationellt och tvärdisciplinärt samarbete som självklart också innefattar utvecklingsländerna. Det är regeringens uppfattning att tillsammans med andra industrialiserade länder bör kunna vara pådrivande i detta arbete. Internationellt samarbete inom forskningsområdet har i stor utsträckning handlat om naturvetenskapligt och tekniskt samarbete kring forskningsanläggningar som inget enskilt land kunnat finansiera. Här handlar det i stället om att bygga upp nätverk i form av globala program som på ett decentraliserat sätt optimalt utnyttjar världens forskningsresurser. har en lång tradition av insatser för att främja globalt forsknings- samarbete och regeringen vill nu aktivt medverka till att ytterligare befästa denna roll genom olika svenska insatser, både nationellt och genom internationella organisationer som arbetar med dessa frågor. På det internationella planet bör bl. a. bidra till att utveckla det japanska initiativet till ett OECD-samarbete kring globala frågor. När detta arbete identifierat vilka frågeställningar som bör ges högst prioritet bör aktivt bidra till att etablera ett eller flera globala nätverk inom områden där svenska forskare har särskilt goda förutsättningar att tillföra kunskap. bör också kunna erbjuda sig stå för värdskap och koordinering av sådana program. bör kunna finansiera erforderliga insatser och regeringen avser att ge forskningsrådens samarbetsorgan i uppdrag att utveckla de svenska insatserna och föreslå en lämplig ansvarsfördelning. Samråd bör också ske med berörda sektorsorgan, främst och Sida. På det nationella planet anser regeringen att dessa frågor bör ges stor tyngd inom de insatser som görs för att främja tvärvetenskaplig och interdisciplinär forskning. 3.11.3 Forskning för en hållbar utveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör vara ett föregångsland i | | arbetet med att åstadkomma en hållbar utveckling. Detta ställer | | ökade krav på aktiv medverkan från hela samhället och flertalet | | samhällssektorer. Till stöd för detta arbete krävs dessutom ökade| | forskningsinsatser. Med hänsyn till forskningens övergripande mål| | att bidra till samhällets omställning mot en hållbar utveckling | | utgår regeringen från att ansvariga myndigheter noga beaktar det| | föreslagna programmet i rapporten och utveckling för | | en bättre miljö. Regeringen avser att ge i| | uppdrag att utveckla och konkretisera programmet. Samhällets organisation, vår livsstil och den teknik vi använder är de yttersta orsakerna till att utvecklingen i världen inte är hållbar. Insikten om att man för att vända utvecklingen också måste komma åt de underliggande ekonomiska, politiska och sociala mekanismerna präglar . En strategi för det nationella arbetet med att genomföra beslut antogs av (prop. 1993/94:111, bet. 1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:256). För att främja en hållbar utveckling behövs enligt bättre kunskaper om vilken belastning jorden tål, inklusive de processer som kan försämra eller förbättra dess livsuppehållande kapacitet. Forskning och utvecklingsarbete som stöder en utveckling mot ett effektivare och hållbart utnyttjande av naturresurserna är nödvändiga element i arbetet med att uppnå en hållbar utveckling. Delvis mot bakgrund av har en arbetsgrupp med företrädare för 13 svenska forskningsfinansiärer i rapporten och utveckling för en bättre miljö 1996 (SNV 4514-8) föreslagit vissa förändringar av forskningens inriktning. Forskning om åtgärder och lösningar och om underlag som behövs för det regionala och internationella miljöarbetet prioriteras. Inom effektforskningen prioriteras insatser för att utveckla kriterier för önskad miljökvalitet och underlag för att bedöma gränser för påverkan på miljö och hälsa. Ett helhetsperspektiv är nödvändigt vid studier och bedömningar t.ex. av hälsans beroende av yttre miljö, boendemiljö och arbetsmiljö eller av de samlade effekterna av olika slags påverkan på ekosystemen. Också för den hotrelaterade forskningen betonar gruppen genomgående frågor om riskbedömning och riskhantering, samhällsekonomisk värdering, styrmedel och miljöfrågornas beroende av beteenden och livsstilar. Arbetsgruppen föreslår en indelning av forskningen i temaområden som öppnar för aktivt deltagande av andra aktörer än traditionella miljöforskare. Det är angeläget att föra samman perspektiv och kunskap från samhällsvetenskap och humaniora med de forskningsproblem som formuleras i temaområdena. Skälen för regeringens bedömning: Genomförandet av ställer stora krav på politiken inom många olika områden. Regeringens ambition är att skall vara en pådrivande kraft internationellt och ett föregångsland i strävan efter en hållbar utveckling. Nödvändigheten av att förena denna ambition med fortsatt välfärd kräver djupgående förändringar och utveckling av vårt sätt att hushålla med naturresurser och minska belastningen på miljön. Hela samhället berörs. Alla samhällssektorer måste aktivt medverka i förändringsarbetet. Vissa av dem kommer att ha en nyckelroll. Utöver miljö och energi berörs även i högsta grad kommunikationer, samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, jord- och skogsbruk, regional utveckling samt näringsliv. Mot denna bakgrund utgör det program som presenteras i rapporten och utveckling för bättre miljö en utgångspunkt för de forsknings- och utvecklingsinsatser som behövs. Rapporten betonar behoven av helhetssyn och av forskning om riskbedömning, styrmedel och människors förhållningssätt. Inriktningen mot åtgärder liksom samlingen i breda tvärvetenskapliga teman är viktig. Ett bra exempel är det av samordnade programmet Vägar till uthållig utveckling - beteenden, organisation, strukturer som inleddes . Ytterligare forskningsinsatser krävs dock för att skall kunna bli ett föregångsland när det gäller en hållbar utveckling. Frågor som rör energi- och råvaruförsörjning behöver uppmärksammas. Omvandlingen av naturresurser till nyttigheter behöver effektiviseras inte minst när det gäller infrastruktur och bebyggelse. Vattenanvändning och rening liksom vatten- och avloppssystemens roll i näringsämnenas kretslopp behöver vidareutvecklas. Miljöanpassningen av produktionsprocesserna och av transporter i anslutning till produktionen är en viktig del av omställningen. Mycket av denna forskning försiggår inom andra områden än dem som i rapporten definierats som miljöforskning. Med en bredare inriktning av politiken för hållbar utveckling följer nya avgränsningsproblem mot snart sagt all annan forskning. Det finns därför anledning att få en bättre överblick över den forskning och utveckling som kan förutses vara mest betydelsefull för omställningen av samhället i riktning mot en hållbar utveckling. Med hänsyn till forskningens övergripande mål att bidra till samhällets omställning mot en hållbar utveckling utgår regeringen från att ansvariga myndigheter noga beaktar rapportens program. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla och konkretisera programmet. 3.11.4 Forskning och samarbete kring ----------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Forskningssamarbetet med länder inom | | är av central betydelse för hela regionens | | utveckling. har, efter förslag av regeringen, ställt | | betydande medel till förfogande för detta samarbete. Skälen för regeringens bedömning: Historiskt sett har samarbetet mellan länderna kring varit betydande i såväl politiskt, ekonomiskt som kulturellt avseende. För del är den nuvarande utvecklingen i , särskilt , , , och , av stor betydelse. Den förändringsprocess som dessa länder nu genomgår i demokratisk och marknadsekonomisk riktning skapar naturliga förutsättningar för ett omfattande samarbete med dem. Vikten av en positiv utveckling i dessa länder är stor för hela regionens politiska, ekonomiska, sociala och kulturella liv. har av tradition haft goda förbindelser med flera länder inom regionen på utbildnings- och forskningsområdet, och kontakterna och utbytet har intensifierats på grund av de senaste årens politiska förändringar. och högskolor har skapat betydande kontakter med flera universitet i dessa länder. Kontakterna har underlättats av olika former av stöd som har ställts till förfogande av regeringen via olika institutioner. Demokratiseringen i har inneburit att miljöproblem tydligare har exponerats men också att dörren öppnats för ett utökat forskarsamarbete. Miljöproblemen omfattar inte bara själva utan hela dess tillrinningsområde, bl.a. inom områden som transporter (inkl. de ), jordbruk, vatten och avlopp, kärnsäkerhet och enerigförsörjning. är forskningen om och kustregioner omfattande, inte minst i . Även en bred systemorienterad forskning kring hela miljöutvecklingskomplexet har inletts både i och internationellt. Kapaciteten för miljöforskning ökar i de tidigare , inte minst i anslutning till de aktiviteter som samarbetet inom ramen för Helsingforskonventionen innebär. Det är regeringens bedömning att forskningssamarbetet om och inom är viktigt och även i fortsättningen bör prioriteras. För att nå målet om en bättre miljö i regionen bör åtgärderna vara nära förknippade med möjligheterna till institutionella förändringar, teknisk och ekonomisk utveckling, natur- och kulturmiljöer, kompetenshöjning och det medborgerliga engagemanget i dessa länder. Regeringen bedömer att utbildnings- och forskningssamarbetet inom är viktigt ur många aspekter. har beslutat om medel för att bygga upp och fördjupa kontakterna med länderna i Öst- och , med tonvikt på länderna kring . Dessa medel har disponerats av , Kungl. samt universitet och högskolor. Regeringen avser att uppdra åt att utvärdera hur universitet och högskolor har använt de anvisade medlen och vilka resultat som har uppnåtts så att de nya resurserna kan användas optimalt. I satsningen på utbildnings- och forskningssamarbetet ingår även bland annat lektorer i svenska språket som placeras vid utländska lärosäten av . Regeringen fortsätter satsningarna på samarbetet med länderna kring . Sålunda föreslås en rad nya åtgärder för att stärka forskningssamarbetet i regionen. Regeringen föreslog i propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) att medel skulle avsättas för ett intensifierat samarbete kring - 1999. biföll detta förslag. En av huvudinriktningarna i satsningen är att uppmuntra svenska studenters studier i och att uppmuntra baltiska, polska och ryska studenters studier i . Beredningen av beslut om den närmare fördelningen av dessa medel, som uppgår till , pågår . Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att vissa medel skall anslås för svenska gästprofessurer bland annat i de baltiska staterna. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att medel skall anslås för en professur i polska språket och litteraturen vid . Vidare kommer den nystartade att bl.a. anordna utbildning och forskning med inriktning mot länderna kring . Högskoleutbildningen på har redan verksamhet med denna inriktning. För det fortsatta Östersjösamarbetet planeras en kraftsamling. Regeringen föreslog i propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) att en avsätts för att ytterligare stärka samarbetet, bland annat kunskapsutbytet. biföll detta förslag. 3.11.5 Forskning om ojämlikhet i hälsa m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: ()| | bör ges i uppdrag att i samråd med berörda forskningsråd och övriga| | organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning | | om ojämlikhet i hälsa. | | Resurserna bör förstärkas för vård och uppbyggnad av databaser för| | longitudinell forskning. Regeringen föreslår i budgetproposi- | | tionen för att medel, , för detta ändamål| | anvisas till FRN. Regeringen avser vidare att inom SFR:s | | anslag särskilt utpeka medel, , för | | samma ändamål. Skälen för regeringens bedömning: Hälsoutvecklingen i är mycket positiv - men inte för alla. Det finns fortfarande påtagliga sociala skillnader i hälsa bland såväl barn som kvinnor och män. Individer i arbetaryrken har - generellt sett - högre sjuklighet och risk för tidiga dödsfall (före ) än högre tjänstemän. Speciellt utsatta är bl.a. kortutbildade, vissa invandrargrupper och arbetslösa. Ojämlikheten i hälsa har ökat . Kvinnor i arbetaryrken har haft den minst gynnsamma hälsoutvecklingen. Risken för en fortsatt utveckling mot ökade sociala skillnader är stor. Hög arbetslöshet, ökad ekonomisk stress och socioekonomiskt relaterade förändringar i rökvanor och alkoholkonsumtion riskerar att öka ojämlikheten i hälsa. Kunskap om mekanismer och processer som påverkar ohälsans sociala fördelning blir i detta perspektiv av strategisk betydelse. Det är angeläget att utveckla kunskap utifrån ett integrerat köns- och klassperspektiv, eftersom orsakerna till de observerade sociala skillnaderna i hälsa kan vara olika för män och kvinnor. Traditionella förklaringsmodeller vad gäller ohälsans sociala fördelningsmönster tar i allmänhet inte tillräcklig hänsyn till mäns och kvinnors olika livsvillkor, olikheter beträffande arbetsförhållanden, sociala relationer och ekonomiska tillgångar. Det finns vissa grupper där hälsoutvecklingen bör ges särskild uppmärksamhet. En sådan grupp är barnen. Svenska barn har växt upp under, i ett internationellt perspektiv, mycket jämlika förhållanden. Detta har också återspeglats i hälsoläget och hälsoutvecklingen för svenska barn. har en av världens lägsta spädbarnsdödligheter, vilket är en viktig indikator på barns levnadsförhållanden och i vilken utsträckning alla grupper får ta del av de välfärdsvinster som görs i samhället.Men det finns indikationer på att klasskillnader bland barn ökar. Det är viktigt att få en klar bild av hur barns hälsa utvecklats, inom vilka områden det finns en positiv utveckling respektive var problemen finns, vilka orsakerna är till skillnader i hälsotillståndet mellan barn med olika socioekonomisk bakgrund m.m. Även den speciella situation som invandrare kan befinna sig i bör uppmärksammas. Undersökningar pekar i flera fall på större ohälsa både bland vuxna och barn med invandrarbakgrund. Många tidigare studier har visat att arbetslöshet har negativa hälsoeffekter. Det är viktigt att följa vilka effekterna av den ökade arbetslösheten i är. Det finns också indikationer på att barn som växer upp i familjer med en arbetslös förälder har förhöjd risk att drabbas av ohälsa. Det saknas fortfarande kunskap om vilka faktorer i en arbetslöshetssituation som leder till försämrad hälsa. Det är därför av stor vikt att mekanismerna bakom sambanden mellan arbetslöshet och försämrad hälsa analyseras. Analyser av orsaker till sociala och könsrelaterade skillnader i hälsa kräver en tvärvetenskaplig ansats och tvärvetenskapliga forskningsmiljöer. Ohälsans bestämningsfaktorer bör analyseras både ur ett biologiskt och ett socialt perspektiv. Mycket viktigt i detta sammanhang är att de studiepopulationer som ingår i forskningsprojekt är representativa för befolkningen i stort eller till den patientgrupp som är föremål för studie. I medicinsk forskning innebär detta att kvinnor och etniska minoriteter i högre grad måste inkluderas i studiepopulationen. Initiativ för att stimulera och skapa förutsättningar för denna typ av långsiktig tvärvetenskaplig forskning har tagits i flera andra västländer - , , och . Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag till () att, i samråd med berörda forskningsråd och övriga organ, utarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning om ojämlikhet i hälsa. Välfärdsforskning och kommun- och landstingssektorn Forskning som studerar välfärdsstaten och individers problem och villkor kan gemensamt kallas välfärdsforskning. Inom detta vida forskningsfält finns flera viktiga områden såsom vård- och folkhälsoforskning, komparativ forskning om socialpolitik och ekonomisk fördelning, forskning om invandrares integration m.m.. Den svenska forskningen på dessa områden karaktäriseras av såväl hög samhällsrelevans som hög inomvetenskaplig kvalitet. Välfärdsforskningen fokuserar på fördelningen av samhällets resurser och fördelningens orsaker och konsekvenser. Det kan vara ekonomiska och politiska resurser, hälsa och delaktighet i samhället. Forskningen har ambitionen att förstå och förklara vilka faktorer som påverkar ojämlik fördelning av olika tillgångar i samhället. En styrka i välfärdsforskningen är dess disciplinöverskridande karaktär. Inom detta fält möts forskning med rötter i olika ämnen - sociologi, ekonomi, medicin m.m. Både teori och metodutveckling har gynnats av att olika traditioner och förhållningssätt har konfronterats med varandra. Det har skett ett intensivt utbyte av erfarenheter mellan de olika disciplinerna. Betydande teoretiska och metodologiska landvinningar har gjorts genom dessa tvärdisciplinära ansatser. Genusforskningen har fått stort genomslag i välfärdsforskningen. Ett integrerat klass- och könsperspektiv har blivit betydelsefullt för att kunna beskriva utvecklingen i på ett fruktbart sätt. Det har visat sig att de mekanismer som ligger bakom ojämlikhet på olika områden kan se olika ut för kvinnor och män.