prop · GK03117 · 1997-01-01 00:00:00 — skall kontrolluppgift om fordran till ledning för taxeringen lämnas av berörda institut. Motsvarande regler angående lämnande av kontrolluppgift om skuld föreslås. Utvidgningen av skatteplikten bör också påverka kontrolluppgiftslämn- andet om innehav av marknadsnoterade optioner, terminer o.d. Denna uppgiftsskyldighet bör gälla även uppkomna förpliktelser. Det föreslås därför ett utökat kontrolluppgiftslämnande avseende innehav av marknadsnoterade finansiella instrument. Förslaget föranleder ändringar i 3 kap. 22, 25 a och 27 §§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, LSK. 6 Budget och fördelningseffekter I detta avsnitt behandlas först de budgetmässiga effekterna av de olika förändringarna av förmögenhetsbeskattningen. Därefter redovisas för- slagets fördelningsmässiga effekter. En jämförelse görs med tidigare regler tillämpade inkomst och förmögenhetsförhållanden. I jämförelsenormen ingår bl.a. effekterna av allmänna fastighets- taxering. Vid redovisningen uppmärksammas olika dimensioner av inkomst och förmögenhetsfördelningen. Effekterna för hushåll i olika inkomstklasser redovisas men också effekterna för olika familjetyper och åldersgrupper. En målsättning med reformeringen av förmögenhetsskatten är att de nya reglerna tillsamman med de åtgärder på området som redan beslutat skall ge åtminstone samma skatteintäkter som gällande regler. En fråga av betydelse för kalibreringen av det nya systemet gäller hur effekterna av allmänna fastighetstaxering skall värderas. En höjning av fastighetsvärdena kommer ju att öka underlaget för förmögen- hetsskatt och därmed ge ökade skatteintäkter vid taxering. Dessa ökade skatteintäkter får anses vara en följd av gällande regler och skall därför ingå i jämförelsenormen vid bedömningen av finansieringen av det nya systemet. I tabell 6.1 redovisas beräknade intäkter av förmögenhetsskatten vid de olika regeländringarna. Redovisningen i tabellen görs ackumulerat, dvs. redovisade intäkter avser utfallet inklusive effekten av tidigare redovisade regeländringar. I en särskild kolumn redovisas dock budgeteffekten av de enskilda åtgärderna. Tabell 6.1 Intäkter av förmögenhetsskatt vid alternativa regler och effekter av olika basbreddningar. Intäkter Effekt av (mdkr) åtgärden (mdkr) Regler vid taxering inklusive effekterna av allmänna fastighetstaxering 3,78 Full värdering av A-aktier m.m. 4,39 +0,61 Höjt fribelopp till 4,09 - 0,30 Skattefrihet för hyreshus 4,00 - 0,09 Basbreddning för K-försäkring 4,22 +0,22 Bedömningarna utgår från det i promemorian Ds 1996:42 använda hushållsurvalet avseende . Dock har framskrivningar gjorts i olika avseenden så att de beräknade intäkterna m.m. skall avspegla utfallet för . Intäkterna av förmögenhetsskatten vid taxering inklusive effekterna av allmänna fastighetstaxering kan beräknas uppgå till 3,78 mdkr, vilket utgör det belopp som skall finansieras i det nya systemet. De åtgärder som redan beslutats av , dvs. den sammantagna effekten av fullvärdering av A aktier m.m. och det höjda fribeloppet, ger en inkomstförstärkning på 0,31 mdkr. Nuvarande bedömning avviker från den tidigare beroende på ny information i form av ett mer aktuellt grundmaterial, med bl.a. mer tillförlitliga uppgifter om värdet på hus- hållens aktieförmögenheter. Förslaget om skattefrihet för hyreshusfastigheter beräknas ge ett inkomstbortfall på 0,09 mdkr. I denna bedömning finns en betydande osäkerhet eftersom datamaterialet enbart innehåller uppgifter om de direktägda hyreshusen. Däremot saknas uppgifter om dels indirekt (via aktiebolag) innehavda hyreshus som utgör en skattepliktig tillgång, dels om skulder i näringsverksamhet. Vid bedömningen har uppgifterna om de direktägda hyreshusen dels räknats upp med en faktor 1,25 med syfte att fånga upp den föreslagna skattefriheten för indirekt ägda fastig- heter, dels räknats ned med en faktor 0,25 med syfte att beakta belånings- graden i näringsverksamheten (belåningsgraden antas vara ). Slutligen har basbreddningen avseende kapitalförsäkringar, där enligt förslaget även s.k. allokerad återbäring skall ingå i underlaget, beräknats ge en inkomstförstärkning på 0,22 mdkr. I detta avsnitt redovisas olika fördelningseffekter av den reformerade förmögenhetsskatten. Jämförelsenormen utgörs genomgående av de regler som gällde vid taxering applicerade på en bas avseende inkomst- . Basen är framskriven till och inkluderar inverkan av fastighetstaxering (i tabellerna rubricerade som Gällande regler ). De åtgärder som redan beslutats av , dvs. den sammantagna effekten av fullvärdering av A aktier m.m. och det höjda fribeloppet, uppfattas som en integrerad del av förslagen i detta kapitel (i tabellerna rubricerade som Förslag ). I enlighet med det vanliga tillvägagångssättet vid fördelningsstudier har förslaget kalibrerats på ett sådant sätt att det skall ge samma intäkter som gällande regler. I detta fall uppkommer dock en begränsad missvisning då förslaget beräknas ge större skatteintäkter än tidigare regler. Vid redovisningen av fördelningseffekterna har regeringen valt att knyta an till fördelningen av inkomster. Tabellredovisningen avser alltså effekten på förmögenhetsskatten för hushåll i olika inkomstskikt. Den grundläggande indelningen av hushållen har i ett första steg gjorts så att samtliga hushåll, oberoende av om de betalar förmögenhetsskatt eller ej, rangordnats efter hushållens disponibla inkomst per konsumtionsenhet. Innebörden av detta inkomstmått är att inkomsten justeras så att hänsyn tas till försörjningsbördan i hushållet så som denna påverkas av antalet vuxna och barn i olika åldrar i hushållet. Efter rangordningen med hänsyn till disponibel inkomst per konsum- tionsenhet delas hushållen in i olika decilgrupper, där den översta decilen representerar hushåll med högst ekonomisk standard. Därutöver har skett en indelning av den högsta decilen i 10 lika delar, dvs. på detta sätt rangordnas hushållen i de högsta percentilerna. En uppdelning av den högsta decilen i olika percentiler är motiverad då denna grupp är särskilt intressant ur förmögenhetsskattesynpunkt. I den faktiska redovisningen har därefter medtagits de hushåll i de olika decilerna och percentilerna som betalar förmögenhetsskatt enligt antingen de regler som gällde vid taxering eller enligt nya regler. Detta förklarar varför antalet hushåll i de olika decilerna kan variera från decil till decil; det typiska mönstret är dock att antalet hushåll som betalar förmögenhetsskatt ökar med stigande decil. Detsamma gäller för percentilredovisningen. Tabell 6.2A Förmögenhetsskatt enligt gällande regler och förslag. Hushållen indelade i decilgrupper efter disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ke). Medelvärden i varje grupp. Hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Tkr och procent. Disp Gällande Förslag Skillnad Procent Konsum- Antal Antal ink/ ke regler tionsvikt i i popula- urvalet tionen Decilgrupp 1 19 486 9 215 7 950 -1 265 - 6,49 2,01 4 631 161 2 55 278 4 855 4 123 - 732 - 1,32 2,16 5 923 221 3 69 567 4 107 3 061 -1 045 - 1,50 2,13 6 247 229 4 78 919 5 612 4 917 - 694 - 0,88 2,04 7 197 247 5 87 327 5 309 4 749 - 560 - 0,64 1,97 10 125 335 6 97 834 5 027 4 570 - 457 - 0,47 1,97 14 692 485 7 110 132 5 202 4 857 - 345 - 0,31 2,01 18 828 636 8 125 352 5 404 5 002 - 402 - 0,32 1,96 25 945 851 9 146 414 6 593 6 195 - 398 - 0,27 1,86 35 526 1 094 10 267 429 15 528 16 167 639 0,24 1,81 102 Samtliga 179 783 10 045 10 045 0 0,00 1,90 231 154 7 332 Av tabell 6.2A framgår att de nya reglerna ger sänkt skatt i de 9 lägsta decilerna. Däremot ökar skatten för decilgrupp 10. Anledningen till detta är att för denna grupp väger breddningarna av skattebasen tyngre än föreslagna undantag från skatteplikt. I kolumn 2 kan utläsas storleken på förmögenhetsskatten beräknad enligt de regler som gällde vid taxering inklusive effekterna av allmänna fastighetstaxering. Denna skall jämföras med kolumn 3 som visar vad förmögenhetsskatten blir enligt förslaget. Av tabell 6.2B kan utläsas att skatten skulle öka för de fyra högsta percentilgrupperna. Tabell 6.2B Förmögenhetsskatt enligt gällande regler och förslag. Hushållen indelade i percentilgrupper efter disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ke). Medelvärden i varje grupp. Hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Tkr och procent. Disp Gällande Förslag Skillnad Procent Konsum- Antal Antal ink/ ke regler tionsvikt i i popula- urvalet tionen Percentilgrupp 1-90 110 515 5 712 5 207 - 505 - 0,46 1,96 129 114 4 259 91 161 780 6 764 6 685 - 79 - 0,05 1,85 5 - 102 - 0,06 1,87 5 983 188 93 170 818 6 845 7 129 284 0,17 1,90 5 922 188 94 176 429 7 209 7 375 166 0,09 1,85 6 356 198 95 183 501 8 172 8 103 - 69 - 0,04 1,79 7 581 224 96 192 730 8 623 8 606 - 17 - 0,01 1,87 8 627 268 97 205 172 9 132 9 401 269 0,13 1,78 10 633 311 98 221 968 10 471 10 873 402 0,18 1,78 11 438 336 99 251 435 13 597 13 993 396 0,16 1,74 15 703 452 100 469 586 34 205 36 242 2 037 0,43 1,81 24 755 758 Samtliga 179 783 10 045 10 045 0 0,00 1,90 231 154 7 332 Tabell 6.3 Förmögenhetsskatt enligt gällande regler och förslag. Hushållen indelade efter familjetyp. Medelvärden i varje grupp. Hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Tkr och procent. Disp Gällande Förslag Skillnad Procent Konsum- Antal Antal ink/ ke regler tionsvikt i i popula- urvalet tionen Typhushåll Ensamstående 185 559 12 761 12 996 235 0,13 1,16 66 Sambeskattade u barn 183 858 9 286 9 173 - 113 - 0,06 1,92 126 701 4 042 - - 1 barn 161 572 9 714 9 516 - 198 - 0,12 2,18 2 487 97 - - 2 barn 169 430 8 324 8 207 - 117 - 0,07 2,67 15 531 751 - - 3 barn el fler 145 806 7 307 7 358 52 0,04 3,51 20 364 1 382 Samtliga 179 783 10 045 10 045 0 0,00 1,90 231 154 7 332 Av tabell 6.3 framgår effekterna för olika familjetyper. För ensamstående och för sambeskattade med tre barn eller fler ökar skatteuttaget genom förslaget. Tabell 6.4 Förmögenhetsskatt enligt gällande regler och förslag. Hushållen indelade efter ålder. Medelvärden i varje grupp. Hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Tkr och procent. Disp Gällande Förslag Skillnad Procent Konsum- Antal Antal ink/ ke regler tionsvikt i i popula- urvalet tionen Ålder 18- 34 175 211 13 280 12 857 - 423 - 0,24 1,56 7 643 205 35- 44 172 591 8 596 8 261 - 334 - 0,19 1,90 11 352 386 45- 54 211 231 10 590 10 755 165 0,08 1,98 42 864 1 448 55- 64 197 449 9 794 9 911 116 0,06 2,09 69 913 2 489 65- 74 161 727 8 901 8 782 - 119 - 0,07 1,82 61 349 1 833 75- 144 056 11 519 11 496 -23 - 0,02 1,62 38 034 971 Samtliga 179 783 10 045 10 045 0 0,00 1,90 231 154 7 332 Av tabell 6.4 framgår att hushåll där den hushållsmedlem som har den högsta förvärvsinkomsten är får höjd skatt enligt de nya reglerna. Slutligen redovisas hur de olika basförändringarna påverkar skattebasen för förmögenhetsskatten för olika hushållsgrupper, där hushållen delats in efter disponibel inkomst per konsumtionsenhet i 20 lika stora grupper. Redovisningen sker i tabellerna 6.5 och 6.6. Tabell 6.5 Hushåll som betalar förmögenhetsskatt indelade i grupper efter storlek av disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ke). Storlek på justering av skattebas för förmögenhetsskatt i olika grupper. Medelvärden i varje grupp. Antal och tkr. Disp Skatte- Allmän Aktier Hyres- Kapital- Antal Antal ink/ ke pliktig fastighets- fastighet försäkr. i i förmö- taxering popula- urvalet genhet tionen Grupp 1 42,1 913,7 86,3 37,5 - 38,7 4,7 11 078 411 2 75,0 736,7 55,7 33,6 - 20,4 6,7 11 075 406 3 87,5 744,2 51,8 41,8 - 22,9 8,6 11 105 388 4 97,4 750,6 40,5 46,1 - 1,8 8,7 11 033 383 5 106,0 734,6 48,8 55,7 - 4,2 11,0 11 139 382 6 114,1 735,3 52,6 52,6 - 4,5 15,7 11 070 388 7 122,0 768,1 48,5 54,1 - 16,1 19,8 11 081 382 8 129,7 806,3 43,4 61,3 - 9,9 18,1 11 091 365 9 137,3 812,6 52,7 70,9 - 7,1 26,0 11 097 372 10 145,8 888,4 55,8 66,3 - 49,7 25,2 11 107 348 11 154,0 939,3 53,7 96,7 - 9,7 27,5 11 078 336 12 163,1 916,1 62,4 86,7 - 8,2 37,0 11 088 353 13 172,5 925,1 54,7 98,1 - 8,8 32,4 11 086 353 14 183,8 991,7 56,5 104,0 - 9,0 43,7 11 054 342 15 197,4 1 003,4 64,5 101,7 - 9,1 48,1 11 115 343 16 213,2 1 143,6 62,0 124,3 - 7,4 62,7 11 085 332 17 233,8 1 148,7 67,3 124,5 - 7,8 64,6 11 108 330 18 261,6 1 448,5 80,6 185,2 - 17,3 79,6 11 056 328 19 311,8 1 675,5 87,8 232,4 - 13,3 86,8 11 075 331 20 659,7 4 094,4 107,4 623,3 - 106,5 82,1 11 132 350 Samtliga 180,5 1 109,4 61,7 114,9 - 18,7 35,5 221 753 7 223 Tabell 6.6 Hushåll som betalar förmögenhetsskatt indelade i grupper efter storlek av disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ke). Storlek på justering av skattebas för förmögenhetsskatt i olika grupper. Medelvärden i varje grupp. Procent av förmögenhet. Disp Skatte- Allmän Aktier Hyres- Kapital- Antal Antal ink/ ke pliktig fastighets- fastighet försäkr. i i förmö- taxering popula- urvalet genhet tionen Grupp 1 42,1 913,7 9,4 4,1 - 4,2 0,5 11 078 411 2 75,0 736,7 7,6 4,6 - 2,8 0,9 11 075 406 3 87,5 744,2 7,0 5,6 - 3,1 1,2 11 105 388 4 97,4 750,6 5,4 6,1 - 0,2 1,2 11 033 383 5 106,0 734,6 6,6 7,6 - 0,6 1,5 11 139 382 6 114,1 735,3 7,2 7,2 - 0,6 2,1 11 070 388 7 122,0 768,1 6,3 7,0 - 2,1 2,6 11 081 382 8 129,7 806,3 5,4 7,6 - 1,2 2,2 11 091 365 9 137,3 812,6 6,5 8,7 - 0,9 3,2 11 097 372 10 145,8 888,4 6,3 7,5 - 5,6 2,8 11 107 348 11 154,0 939,3 5,7 10,3 - 1,0 2,9 11 078 336 12 163,1 916,1 6,8 9,5 - 0,9 4,0 11 088 353 13 172,5 925,1 5,9 10,6 - 1,0 3,5 11 086 353 14 183,8 991,7 5,7 10,5 - 0,9 4,4 11 054 342 15 197,4 1 003,4 6,4 10,1 - 0,9 4,8 11 115 343 16 213,2 1 143,6 5,4 10,9 - 0,6 5,5 11 085 332 17 233,8 1 148,7 5,9 10,8 - 0,7 5,6 11 108 330 18 261,6 1 448,5 5,6 12,8 - 1,2 5,5 11 056 328 19 311,8 1 675,5 5,2 13,9 - 0,8 5,2 11 075 331 20 659,7 4 094,4 2,6 15,2 - 2,6 2,0 11 132 350 Samtliga 180,5 1 109,4 5,6 10,4 - 1,7 3,2 221 753 7 223 7 Uppgiftsskyldighet i samband med lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag Regeringens förslag: Små och medelstora företag skall lämna del- ägare i företaget de uppgifter som behövs för att denne skall kunna beräkna hur stor del av lämnad utdelning som skall undantas från beskattning. Promemorians förslag: Kontrolluppgift om utdelning, aktieinnehav och löneunderlag skall lämnas av aktiebolag som avses i 3 § 1 a mom. Undantag gäller för företag som enligt 3 § 12 a mom. SIL skall behandlas som fåmansföretag om samtliga aktieägare omfattas av 3 § 12 mom. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Remissinstanserna: ifrågasätter om inte 3 kap. 53 § LSK skulle kunna utvidgas så att bestämmelsen omfattar även andra företag i lättnadskretsen än fåmansföretag. Den administrativa belastning som ett kontrolluppgiftslämnande innebär för både uppgiftslämnarna och skatteförvaltningen kan i så fall undvikas. anser att samtliga fåmansföretag bör kunna befrias från uppgiftslämnandet. Remissinstanserna har i övrigt tillstyrkt förslaget eller avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag: antog ett förslag om lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag (prop. 1996/97:45, bet.1996/97: SkU13, rskr. 1996/97:133, SFS 1996:1611). Bestämmelserna innebär att viss del av utdelning på aktier i onoterade svenska och utländska företag skall undantas från beskattning hos aktie- ägaren. Reglerna för beräkning av det enkelbeskattade utrymmet har utfor- mats efter samma mönster som de särskilda reglerna för beskattning av aktiva delägare i fåmansföretag i 3 § 12 mom. SIL, de s.k. 3:12- reglerna. Från skatteplikt undantas således utdelning inom ett lättnadsutrymme. Detta lättnadsutrymme beräknas genom att en räntesats multipliceras med ett underlag som utgörs av summan av anskaffningskostnaden för aktierna och viss del av de löner som har utbetalats i företaget. Räntesatsen är av statslåneräntan vid utgången av november månad året före beskattningsåret. Lättnadsutrymme som inte utnyttjas för skattefri utdelning ett visst år får sparas till ett senare år. Ett sparat utrymme kan också utnyttjas av aktieägaren vid reavinstbeskattningen. Den del av reavinsten som motsvarar det sparade utrymmet undantas då från be- skattning. Underlag för beräkning av lättnadsutrymmet utgörs således av summan av anskaffningskostnaden för aktien och löneunderlaget. Löneunderlaget beräknas på grundval av de löner som har betalats ut i företaget till den del de överstiger 10 basbelopp, fördelat per aktie i bolaget. För aktier som har anskaffats får anskaffningskostnaden för aktien räknas upp med index, dock tidigast , fram . För aktier som har anskaffats före ingången av finns möjlighet att i stället för den faktiska anskaffningskostnaden utgå från kapitalunderlaget i företaget. Värdet baseras då på skillnaden mellan tillgångar och skulder i företaget vid utgången av det beskattningsår som har taxerats . Tillgångar och skulder skall värderas enligt bestämmelserna i lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskattning av ägare i fåmansföretag. Bestämmelserna om lättnad i beskattningen av utdelning fordrar utred- ning om hur stor del av inkomsten som skall undantas från beskattning. Detta medför att ytterligare uppgifter måste lämnas i deklarationen. I propositionen (s. 42) anfördes att en utgångspunkt bör vara att skattskyldiga som äger aktier i onoterade bolag och lämnar förenklad självdeklaration skall kunna göra detta även i fortsättningen (härvid bortses således från skattskyldiga som omfattas av fåmansbolagsreglerna eftersom dessa redan enligt nuvarande bestämmelser i 2 kap. 13 § LSK skall lämna särskild självdeklaration). I den inom utarbetade promemorian föreslås att det utdelande bolaget i kontrolluppgift skall lämna de upplysningar som är nödvändiga för att den skattskyldige i deklarationen skall kunna redovisa hur stor del av utdelat belopp som omfattas av lättnadsreglerna. För den som inte är delägare i fåmansföretag och därför kan lämna förenklad själv- deklaration skulle utdelningsbeloppet redovisas i specifikationen till den förenklade deklarationen tillsammans med en upplysning om att skatteplik- tig del skall tas upp som en tilläggsuppgift. Den skattskyldige skulle beräkna skattepliktig del av utdelat belopp på en särskild bilaga som bifogas den förenklade deklarationen. I promemorian diskuterades även om uppgifterna om skattelättnad så långt möjligt skulle kunna förtryckas i syfte att ytterligare underlätta för såväl den skattskyldige som för skattemyndigheten vid granskningen av deklarationerna. Mot bakgrund av att ett sådant förfarande kan medföra vissa administrativa svårigheter ansågs att den frågan borde övervägas ytterligare. De nuvarande reglerna 2 kap. 24 § LSK innebär att delägare i fåmans- företag m.fl. skall lämna uppgifter för beräkning av sina inkomster från företaget. Den skattskyldige skall således bl.a. beräkna hur stor del av utdelat belopp som skall undantas från skatteplikt enligt lättnadsreglerna. Att den skattskyldige erhåller de uppgifter som behövs för denna beräkning säkerställs genom bestämmelserna i 3 kap. 53 § LSK. Där anges att ett fåmansföretag är skyldigt att lämna bl.a. delägare i företaget alla uppgifter som behövs för att vederbörande skall kunna beräkna sin skattepliktiga in- komst från företaget. I promemorian föreslogs också att dessa företag skulle undantas från skyldigheten att lämna kontrolluppgift under förutsättning att samtliga aktieägare omfattas av bestämmelserna i 3 § 12 mom. har i sitt remissyttrande anfört att förslaget innebär en administrativ belastning för uppgiftslämnarna och skatteförvaltningen. Verket ifrågasätter om det inte är tillräckligt att utvidga 3 kap. 53 § LSK så att bestämmelsen omfattar även andra företag i lättnadskretsen än fåmans- företag. Regeringen konstaterar att förslaget om en kontrolluppgiftsskyldighet skulle kunna innebära fördelar för såväl den skattskyldige som för skatte- myndigheten. arbetar emellertid med en översyn av LSK. En av huvuduppgifterna är att göra en systematisk översyn av reglerna om uppgiftsskyldighet (dir. 1995:12). I avvaktan på denna utredning anser regeringen att någon kontrolluppgiftsskyldighet inte bör införas. De uppgifter som behövs för att den skattskyldige skall kunna beräkna den del av utdelat belopp som skall undantas från beskattning bör lämnas av företaget. Det kan ske genom ett tillägg i 3 kap. 53 § LSK. I detta sammanhang föreslås även en ändring i 3 kap. 27 § tredje stycket LSK som anger att kontrolluppgift skall ange skattepliktig del av utbetald utdelning. Bestämmelsen infördes i samband med enkelbeskatt- ningssystem men har inte någon egentlig betydelse. I systemet med lättnad vid beskattningen för viss del av mottagen utdelning skulle be- stämmelsen däremot innebära en skyldighet för bl.a. VPC att ange det skattepliktiga beloppet, något som inte är möjligt eftersom detta bestäms individuellt beroende på den enskilde aktieägarens förhållanden. Be- stämmelsen bör därför slopas. 8.1 Förslaget till lag om statlig förmögenhetsskatt Bestämmelsen motsvarar delvis 1 § SFL. Hänvisningarna i till bestämmelser i och SIL som är tillämpliga vid taxeringen till förmögenhetsskatt ersätts med en mer allmänt hållen anvisning om gemensam begreppsanvändning i de olika lagarna. En sådan är behövlig bl.a. med hänsyn till att det inte finns någon definition i den nya lagen av begreppen marknadsnoterad eller privatbostadsfastighet. De använda begreppen avser som huvudregel även motsvarande utländska företeelser. Ändringarna i första stycket är endast språkliga. Som huvudregel är det ägaren av tillgångarna som är skattskyldig för dessa. I 8 § finns dock bestämmelser om skattskyldighet för vissa andra rättighetshavare än ägare. Reglerna i andra stycket har sin motsvarighet i SFL. Den skattepliktiga förmögenheten bestäms alltid med hänsyn till förhållandena . Detta gäller således även vid värderingen av tillgångar som finns i kapitalförvaltande företag med brutna räkenskapsår. En uttömmande uppräkning görs i första stycket av tillgångar som är skattepliktiga. Dessa kan finnas inom och utom . Även eventuella undantag från huvudregeln anges. Första stycket innehåller även den regel som delvis ersätter nuvarande punkt 1 av övergångsbestämmelserna till upphävandelagen. Däri undantas företagstillgångar hänförliga till jordbruk och rörelse från skatteplikt. Till skillnad från dessa regler förslås nu att även tillgångar i fastighetsförvaltning skall undantas från förmögenhets- beskattning . Däremot skall tillgångar i kapitalförvaltning förmögenhetsbeskattas även fortsättningsvis. Med kapitalförvaltning avses sådan verksamhet som inte ansågs utgöra förvärvskälla i inkomstslagen rörelse, jordbruksfastighet och annan fastighet i den betydelse dessa begrepp hade i KL i dess lydelse intill . kan inte utgöra näringsverksamhet för fysisk person utan beskattas alltid i inkomstslaget kapital. Däremot ingår kapitalförvaltning i näringsverk- samhet för juridisk person (jfr. 2 § 1 mom. sjätte stycket SIL). Stycket innehåller därför en hänvisning till det näringsverksamhetsbegrepp som anges i 21 § KL, vilket inte omfattar kapitalförvaltning. Punkt 1 innehåller skatteplikten för fastigheter och flertalet bostads- rätter. De bostadsrätter som inte avses i 5 § KL blir skattepliktiga enligt punkterna 5 och 6. Näringsfastighet skall normalt vara skattefri. I punkterna 2 och 3 anges de fall då näringsfastighet är skattepliktig. Bestämmelserna har sin motsvarighet i sjätte stycket av anvisningspunkt 2 till 3 och 4 §§ SFL jämfört med punkt 1 av övergångsbestämmelserna till upphävandelagen vilket innebär att vissa näringsfastigheter undantas från skattefrihet. Skatteplikt blir endast aktuell för småhus på lantbruksenhet som på ägarens begäran räknas som näringsfastighet enligt 5 § sjunde stycket KL. En utvidgning har skett av skatteplikten på så sätt att även småhus som innehas med fideikommissrätt blir skattepliktiga. För att andel i s.k. andelshus och fastighetsägarens bostad i den egna hyres- fastigheten skall beskattas som privatbostad behövs en reglering som gör att en sådan till privat boende använd del av näringsfastigheten blir skattepliktig.