prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Med den lösning som föreslås i fråga om sätes-orter, och med tanke på att den operativa verksamhet som bedrivs på ca 95 orter inte berörs av sammanslagningen, gör regeringen bedömningen att konsekvenserna av denna vad gäller personalens tjänstgöringsorter blir mycket små. överklagas kronofogdemyndighetens beslut till en tingsrätt i varje län, nämligen tingsrätten på kronofogdemyndighetens sätesort. Med hänsyn till bl.a. resursfördelningen mellan tingsrätterna är det önskvärt att behålla i huvudsak nuvarande fördelning av överklagandena. Det kräver emellertid ändringar i författningsregleringen. För att inte tyngas av en omfattande uppräkning bör den nuvarande bestämmelsen om överklagande i 18 kap. 1 § utsökningsbalken, som alltså utpekar tingsrätten på sätesorten som behörig, ändras till ett bemyndi- gande för regeringen att föreskriva vilka tingsrätter inom kronofogde- myndighetens verksamhetsområde, dvs. regionen, som är behöriga. Med stöd av be- myndigandet kommer regeringen att ge sådana föreskrifter att den faktiska fördelningen av överklagandena ändras så litet som möjligt jämfört med dagens ordning. Genomförandet av den nya organisationen kräver även i övrigt ändringar i ett antal lagar. Det gäller först och främst ytterligare några bestämmelser i utsökningsbalken, där bl.a. beträffande en viss kategori av mål i anges som ensam behörig. Även bestämmelserna i utsökningsregisterlagen (1986:617) om bl.a. terminalåtkomst till registren måste ändras, liksom bestämmelsen i 7 kap. 25 § konkurslagen (1987:672) om tillsynsmyndighet i konkurs. I lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapens konkurrens- och statsstödsregler finns också en bestämmelse som utpekar i som ensam behörig. Inom har utarbetats förslag till ändringar i de nu nämnda lagarna. Förslagen har utformats efter samråd med RSV. Vad gäller förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen har yttrande inhämtats från Datainspektionen, som inte haft något att erinra mot för-slaget. Lagändringarna är av sådant slag att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslagen har därför inte lagrådsbehandlats. Ytterligare ett antal lagar innehåller bestämmelser där det talas om kronofogdemyndigheten i det län eller liknande. Även dessa bestämmelser bör ändras så att de bättre avspeglar den nya organisationen. Detta bör emellertid kunna anstå till någon tid efter ikraftträdandet av den nya organisationen. För varje län kommer det ju även fortsättningsvis att finnas en kronofogdemyndighet som är behörig, låt vara att dess verksamhetsområde även omfattar ett eller flera andra län. Med hänsyn till detta och till intresset av att inte redovisa omfattande författningsförslag i budgetpropositionen avser regeringen att i stället lägga fram förslag till resterande lagändringar så att de kan behandlas av tidigt . Verksamhetsgrenen indrivning, exklusive fastighetsförsäljning, svarar för av den totala resursåtgången, summarisk process och fastighetsförsäljning för vardera , konkurstillsyn för och skuldsanering för . Den förebyggande verksamheten svarar för . har resursinsatsen uttryckt som andel av de totala resurserna ökat jämfört med vad gäller indrivning men minskat på alla andra områden utom förebyggande verksamhet, där insatsen är oförändrad. Beträffande skuldsanering kan någon jämförelse inte göras, eftersom den arbetsuppgiften tillkom . Av RSV:s årsredovisning framgår att kronofogdemyndigheternas före-byggande verksamhet 1994/95 har nått ut till ca 44 000 gymnasieelever, vilket innebär att man nått gymnasieskolans avgångsklasser i ungefär samma utsträckning som 1993/94. Därutöver har drygt 18 000 personer i andra kategorier informerats. Andelen nya gäldenärer som är kan enligt RSV ses som ett mått på effekten av den förebyggande verksamheten. Denna andel har minskat med . var andelen i stort sett oförändrad. Handläggningstiderna för mål om betalningsföreläggande och handräckning har successivt förkortats sedan starten och mot slutet av perioden har balanserna av äldre mål minskat påtagligt. Andelen mål där föreläggande eller begäran om komplettering utfärdats har ökat från 1995. har andelen mål med total handläggningstid understigande ökat från . Andelen inneliggande mål för vilka handläggningstiden överstiger 12 månader har minskat från . De verksamhetsmål för indrivningen som anges i regleringsbrevet hänför sig dels till utredningstiden, dels till kvaliteten i utredningarna. RSV har i sina riktlinjer för verksamheten dessutom ställt upp mål beträffande utvecklingen av det indrivna beloppet. Med utgångspunkt i sammantaget indrivet belopp i allmänna och enskilda mål har produktiviteten ökat med 1994/95, jämfört med /94. I resultatredovisningen konstaterar dock verket att många externa faktorer påverkar det indrivna beloppet. Vad gäller utredningstiderna återstod vid utgången av 1994/95 ännu mycket att göra för att nå målet att utredning- stiden skall vara högst i enskilda mål med begränsad tillgångs- undersökning och allmänna mål där insatserna begränsats på motsvarande sätt. Några uttalanden om kvalitetsförändringar görs inte. Det totala indrivna beloppet har minskat jämfört med . Den största minskningen svarar de allmänna målen för, där också det belopp som lämnats för indrivning har sjunkit. Vad gäller de allmänna målen är dock att märka att det indrivna beloppet var exceptionellt stort på grund av de fördröjningar i överlämnandet för indriv- ning som inträffade som en följd av tekniska problem i samband med införandet av ett nytt avgiftssystem vid försenade skattein-betalningar. Antalet ärenden om exekutiv fastighetsförsäljning fyrdubblades - 1993 och ligger fortfarande på en hög nivå jämfört med . Antalet genomförda försäljningar har ökat kraftigt men de genomsnittliga handläggningstiderna är fortfarande mycket långa. minskade den utgående balansen av oavslutade konkurstillsynsärenden . Även antalet nya konkurser minskade, , men är fortfarande ungefär dubbelt så stort som . Andelen avslutade kon- kurser där förvaltaren gjort anmälan om brottsmisstanke var oförändrad sedan den första mätperioden, . En klar majoritet av kronofogdemyndigheternas skuldsaneringsförslag har /95 inte godtagits av borgenärerna utan fått överlämnas till tingsrätterna. Dessa har dock i flertalet fall följt kronofogdemyndighetens förslag. Sammanlagt har av förslagen lett till frivillig eller tvingande skuldsanering. Regeringen bedömer resultatet av verksamheten som helhet som tillfredsställande. Som RSV framhållit är det svårt att dra slutsatser om myndigheternas arbete av utvecklingen av det indrivna beloppet, eftersom detta påverkas starkt av ett antal externa faktorer. Vad gäller allmänna mål torde en jämförelse av beloppet 1995 med genomsnittet ge en riktigare uppfattning om utvecklingen än en jämförelse med enbart 1994. Med hänsyn till bl.a. de senaste årens förändringar i mål- och ärende- tillströmning inom olika verksamhetsgrenar, och den överföring av resurser mellan verksamhetsgrenarna som detta föranlett, är utvecklingen av styckkostnader och produktivitet för enskilda grenar av verksamheten svårbedömd. I årsredovisningen sägs att det av RSV uppställda målet vad gäller antalet handlagda mål om betalningsföreläggande och handräckning per handläggare inte har uppnåtts. Det som åsyftas är att RSV i sina riktlinjer för verksamheten har uttalat att myndigheterna bör inrikta verksamheten mot en produktivitet av 4 000 mål per handläggare och år, något som inte uppnåtts som riksgenomsnitt. Formuleringen är inte helt entydig vad gäller karaktären hos det uttalade målet och enligt vad regeringen inhämtat har man vid RSV varit medveten om att målet i vart fall på kort sikt inte skulle kunna uppnås. Regeringen kommer i reg- leringsbrevet att precisera kraven på återrapportering vad gäller pro- duktivitetsutvecklingen. Som redan framgått ser regeringen det fortfarande som en särskilt angelägen uppgift att , när mängden inkomna mål och ärenden stabiliserats eller minskat inom flera områden, återföra de resurser till indrivningsverksamheten som tillfälligt disponerats för andra ändamål. Inriktningen bör vara att bl.a. på detta sätt uppnå verksamhetsmålet vad gäller handläggningstider i indrivningsverksamheten, som kvaliteten i utredningarna förbättras. Regeringen ser det vidare som mycket angeläget att få ned handläggningstiderna i den exekutiva fastighetsförsäljningen. Balanserna är också stora på konkurstillsynens område. Tillsynsmyndigheterna har bl.a. till uppgift att verka för att avvecklingen inte fördröjs i onödan. Möjligheterna att i praktiken påverka handläggningstiderna är emellertid starkt begränsade. Vad gäller betalningsföreläggande och handräckning är svårigheterna att få svarandena delgivna det största problemet. En viktig uppgift bör därför nu vara att minska antalet fall där delgivningen misslyckas eller drar ut mycket långt . Flera lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att effektivisera delgivningen. Enligt regeringens bedömning bör främst över- flyttningen av ansvaret för kostnaderna för stämningsmannadelgivning till kronofogdemyndigheterna ge bättre förutsättningar för en effektiv del- givningsverksamhet inom den summariska processen. I enlighet med regeringens uppdrag redovisade RSV i den fördjupade anslagsframställningen ett förslag till uppföljningssystem för kronofog- demyndigheterna. Den redovisning som lämnades tog till stora delar sikte på tekniska lösningar och presentationsmöjligheter för uppföljningsdata på olika nivåer i organisationen. Vad gäller val av, systematik i och närmare definition av resultatmått, förslag till verksamhetsmål och övergripande mål för verksamheten m.m. var avsikten att arbetet skulle fortsätta med inriktningen att ett i organisationen väl förankrat förslag skulle kunna läggas fram . Behovet av fortsatt beredning gäller i första hand verksamhetsmålen och de resultatmått som skall bilda utgångspunkt för dessa. Det fortsatta arbetet med uppföljningssystem måste enligt regeringens mening bl.a. innefatta utveckling av kvalitetsmål. Detta gäller särskilt med tanke på att det i kronofogdemyndigheternas verksamhet, som har berörts, finns områden där utrymmet för att anpassa insatserna till det rådande arbetsläget är betydande, medan motsatsen gäller på vissa andra områden. Regeringen konstaterar att RRV inte har riktat någon invändning mot RSV:s årsredovisning avseende exekutionsväsendet. Vidare kan regeringen konstatera att de villkor vad gäller mål- och ärendevolymer som ställts upp för de besparingar som beslutades med anledning av budgetproposition har uppfyllts. Besparingskravet på för vart och ett av bör således fortfarande gälla. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 1 153 3641) Anslagssparande 128 454 1995/96 Anslag 2 004 551 Utgiftsprognos 1 895 000 därav 1996 1 327 000 1997 Förslag 1 298 135 1998 Beräknat 1 296 386 1999 Beräknat 1 336 884 1 Beloppen anges i tusental kr. I beloppen ingår medel som t. o. m. 1995/96 anvisats på förslagsanslaget Förrättningskostnader m.m. Över anslaget finansieras all verksamhet som bedrivs av kronofogdemyndigheterna, liksom även det teknikstöd för verksamheten som tillhandahålls av eller genom den användarfinansierade resultatenheten DataService vid RSV. Visst utvecklingsarbete på det tekniska området finansieras dock över anslaget till RSV, liksom verkets uppgifter som central förvaltningsmyndighet inom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområde (utgiftsområde 3, A 1. Under budgetåren 1993/94 och 1994/95 byggdes ett anslagssparande upp som vid bokslutstillfället uppgick till . RSV:s senaste prognos tyder på att anslagssparandet vid utgången av kommer att uppgå till ca . De främsta orsakerna till att det uppkommit ett inte obetydligt an- slagssparande är enligt RSV ett ökat allmänt kostnadsmedvetande och inledningsvis små investeringar, framgångsrik prispress i RSV DataService verksamhet, vissa eftersläpningar i rekryteringen av personal och ränta på det redan positiva saldot. Regeringen gör inte någon annan bedömning. Tillgängligt underlag ger dock inte möjlighet att närmare bedöma hur mycket var och en av dessa faktorer har bidragit till anslagssparandet. Regeringen har i enlighet med ett förslag från RSV beslutat om indragning av ca på anslaget. I den sysselsättningspolitiska propositionen (prop. 1995/96:222) har regeringen redovisat en planerad ytterligare indragning av anslagsmedel inom bl.a. område för att finansiera vissa sysselsättningsskapande åtgärder. Det finns inte tillräckligt underlag för att bedöma hur stor del av indragningen som bör falla på anslaget till kronofogdemyndigheterna. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande målet ligger fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 1 298 135 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget har beräknats på följande sätt. Anslagsbasen för innevarande budgetår på tolvmånadersbasis har på grund av det beslutade effektiviseringskravet minskats eller . Vidare har återstoden av ett tidigare anvisat tillfälligt resurstill- skott dragits bort (). Till anslaget har förts dels vissa medel för indrivning av avgifter till brottsofferfonden som kronofog- demyndigheterna tidigare disponerat under anslaget till kriminalvården, dels medel som tidigare anvisades på sjunde huvudtitelns förslagsanslag A 4. Förrättningskostnader och dels medel motsvarande kronofogdemyndigheternas förbrukning /95 på andra huvudtitelns förslagsanslag F 6. Diverse kostnader för rättsväsendet. har anslaget beräknats till 1 och har det beräknats till 1 . 9 Övrig verksamhet inom rättsväsendet -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 22 894 1) Anslagssparande 10 577 1995/96 Anslag 37 708 Utgiftsprognos 48 300 därav 1996 36 800 1997 Förslag 25 355 1998 Beräknat 26 024 1999 Beräknat 26 817 1 Beloppen anges i tusental kr () är ett kvalificerat expertorgan under regeringen. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande insatser genom att arbeta med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka människors trygghet i samhället. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen för åtgärder och prioriteringar i det kriminal- politiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att BRÅ har byggt upp ett stort anslagssparande. Det sammanlagda anslagssparandet vid slutet av budgetåret uppgick till ca . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår pekar på att BRÅ kommer att förbruka anslagssparandet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande målet för BRÅ ligger fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 25 355 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen har fattat beslut om ett nationellt brottsföre- byggande program. Som ett led i genomförandet av programmet skall BRÅ:s verksamhet till stöd för lokalt brottsförebyggande arbete lyftas fram och utvecklas ytterligare. BRÅ skall prioritera uppgifter med inriktning på att främja lokalt arbete. BRÅ skall bl.a. utveckla former för att, i samverkan med andra, stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet samt verka för att lokal brottsförebyggande verksamhet organiseras på ett lämpligt sätt. Vidare skall BRÅ bistå med information om brottsförebyggande arbete och verka för att behovet av kvalificerad utbildning på lokal nivå tillgodoses. Det finns också ett stort behov av att BRÅ biträder med uppföljningar och utvärderingar av olika brotts- förebyggande projekt. För att BRÅ skall kunna möta kravet på ett utvecklat stöd till lokalt brotts- förebyggande arbete är det nödvändigt att det görs vissa omprioriteringar och förändringar av verksamhetens inriktning. Sådana förändringar övervägs därför inom i samband med en översyn av rättsväsendets forsk- nings- och utvecklingsverksamhet. Förändringarna beräknas kunna genomföras . En särskild kommitté har tillsatts för att t.o.m. verka för genomförandet av intentionerna i det nationella brottsförebyggande programmet. Det huvudsakliga syftet med översynen är dock att överväga hur forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet bör vara organiserad . I arbetet ingår att ta ställning till om de samlade resurserna för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet kan utnyttjas på ett bättre sätt. Till detta hör bl.a. att bedöma om en sammanläggning av den forsknings- och utveck- lingsverksamhet som bedrivs inom rättsväsendet, främst den vid BRÅ och forskningsenhet, skulle kunna ge forskningsmässiga fördelar och leda till ett effektivare resursutnyttjande. I arbetet ligger också att ta ställning till frågor om den framtida forskningen rörande ekonomisk brottslighet, varvid i underlaget ingår ett betänkande som lagts fram av Utredningen om ekobrottsforskning (SOU 1996:84). Tyngdpunkten i BRÅ:s verksamhet har under /95 legat på områdena brottsprevention och officiell statistik för rättsväsendet. Resurserna för forsknings- och utvecklingsverksamhet har främst koncentrerats till regeringsuppdraget avseende utarbetande av underlag för det nationella brottsförebyggande programmet. har BRÅ förstärkt sin forskningskompetens så att verksamheten blivit mer tvärvetenskaplig och spänner över fler områden. Exempel på områden som BRÅ arbetar med är brottslighetens nivå, struktur och utveckling, rättsmedvetande- och brottsofferundersökningar, teorier och praktik inom brottsprevention från tidiga åtgärder till lokalt brottsförebyggande arbete, rasistiskt våld och motvåld, ekobrottslighet och samhällets reaktioner på brott. Från har BRÅ övertagit ansvaret för den officiella rättsstatistiken. BRÅ har även tagit över produktionen av domstols- och kriminalstatistiken. Målet är att skapa en modern informationsdatabas för den officiella rättsstatistiken, vilken skall tillgodose , rätts- väsendets myndigheters och andra användares behov av ändamålsenligt underlag för verksamhetsplanering, uppföljning, och forskning. BRÅ har inrättat en styrgrupp för detta arbete, där företrädare för , rättsväsendets myn- digheter och ingår. BRÅ har också inrättat en referens- grupp för att ge andra användare av den officiella statistiken, t.ex. universiteten, möjlighet till påverkan. Enligt BRÅ har det varit nödvändigt med relativt ingripande förändringar i statistiken, varför utgivningen av statistiken senarelagts. BRÅ räknar dock med att vara i fas med utgivningen av publikationer när det gäller den officiella rättsstatistiken. BRÅ bedriver en omfattande informationsverksamhet vad avser brottsprevention och andra kriminalpolitiska frågor via bl.a. massmedier, konferenser, seminarier och kurser. BRÅ har två egna tidskrifter, varav en engelskspråkig, som tillsammans har en upplaga på ca 15 000 exemplar. BRÅ har också ett brett internationellt kontaktnät för erfarenhets- och forskningsutbyte. Som framgår ovan uppgick BRÅ:s sammanlagda anslagssparande vid slutet av budgetåret till ca . BRÅ förklarar anslagssparandet med en koncentration av resurserna på några stora projekt, vakanser under budgetåret samt att man velat förbereda sig för att klara en planerad ökning av antalet projekt. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BRÅ. De områden som BRÅ har prioriterat ligger väl i linje med den förstärkning av rådets inriktning mot stöd till lokalt brottsförebyggande arbete som krävs för att ta hand om de uppgifter som följer av det nationella brottsförebyggande programmet. BRÅ har lagt ned ett omfattande arbete på den officiella rättsstatistiken, framför allt för att modernisera statistikproduktionen och höja kvaliteten i statistiken. Detta arbete har varit värdefullt. Det är också positivt att BRÅ räknar med att snart vara i fas med utgivningen av rättsstatistiken. De förklaringar till anslagssparandet som BRÅ har angivit framstår enligt regeringens bedömning som rimliga. Regeringen beräknar anslaget för till . beräknas utgifterna uppgå till respektive . Vid beräkningen har inte hänsyn tagits till eventuella förändringar av rådets verksamhet, t.ex. när det gäller ansvaret för forsknings- och utvecklingsverksamheten. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 149 149 1) Anslagssparande 25 009 1995/96 Anslag 248 173 Utgiftsprognos 258 200 därav 1996 178 600 1997 Förslag 165 728 1998 Beräknat 166 831 1999 Beräknat 173 029 1 Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet för rätts- psykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. RMV genomgick en fördjupad prövning inför /96 (prop. 1994/95:100 bil. 6 s. 243, bet. 1994/95:SoU15, rskr. 1994/95: 294) där följande övergripande mål fastslogs av riksdag och regering för planeringsperioden /96 - 1998: Den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten skall leverera beslutsunderlag av hög kvalitet till rättsväsendet. Underlaget skall lämnas inom lagstadgad tid. Vidare skall de rättsmedicinska, rättskemiska och rättsgenetiska undersökningsverksamheterna medverka till att goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet skapas inom rättsväsendet. RMV skall som ett led i samhällets brottsförebyggande verksamhet prioritera arbetet med att informera om de erfarenheter som vunnits inom de rättsmedicinska, rättskemiska och rättspsykiatriska verksamheterna. Verket skall vidare bedriva utvecklingsarbete och stöd åt forskning av betydelse för verksamheten. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att RMV:s uppdragsintäkter ökade med (till ) medan anslagsutnyttjandet minskade med (till ). De ökade uppdragsintäkterna medförde ökade driftskostnader men totalt sett uppstod ett anslagssparande efter /95 som uppgick till . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att RMV:s utgifter kommer att överstiga anslaget med . RMV:s ackumulerade anslagssparande kommer bl.a. att användas till avvecklingskostnader inom rättspsykiatrin. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | RMV genomgick fördjupad prövning inför /96 och i | | samband med beslut om budgeten fattade beslut om mål | | och riktlinjer för RMV:s verksamhet | | 1995/96 - 1998. Dessa mål bör ligga fast under . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 165 728 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 33 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- RMV:s årsredovisning visar att de övergripande mål som statsmakterna uppställt för RMV:s verksamheter liksom verksamhetsmål och riktlinjer i allt väsentligt har kunnat infrias. Undersöknings- och handläggningstider uppfyller med få undantag de krav som ställts i bl.a. regleringsbrev. I regleringsbrevet /95 anges t.ex. att andelen rättspsykiatriska undersökningar som ändras efter granskning inte bör överstiga . Andelen som ändrades efter granskning 1994/95 var drygt en procent. Inom rättsmedicinen var målet en medianhandläggningstid för obduktionsärenden och /95 hölls medianhandläggningstiderna kring . Ett betydande kvalitetssäkringsarbete har bedrivits för att nå en hög och jämn standard i undersöknings- och analysarbetet. Vidare har verket prioriterat metodutvecklings- och kompetensutvecklingsarbete. RMV har också förstärkt forsknings- och utvecklingsinsatserna bl.a. genom att inrätta ett verksgemensamt FoU-kansli. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende RMV. Den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten är i sin helhet anslags- finansierad. Utredningstiderna, frekvensen anstånd och överprövningar av ärendena uppfyller lagstadgade krav och de mål som ställts upp i bl.a. regleringbrev.