prop · GK0329 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen Regeringen överlämnar denna proposition till . Förslagen i propositionen innebär att koldioxidskatten fördubblas för industrin och växthusnäringen. föreslås vissa skattelättnader för energiintensiv verksamhet. Bestämmelsen om nedsättning av koldioxidskatten vid viss industriell framställning (1,2-procentsregeln) behålls över-gångsvis. Förändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 3 3 Ärendet och dess beredning 8 4 Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen10 5 Konsekvenser för industrin av förslaget m.m. 13 5.1 Konsekvenser för industrin 13 5.2 Exempel på hur skatten beräknas 13 6 Finansiella effekter för den offentliga sektorn 16 Bilaga 1 Lagrådsremissens lagförslag 20 Bilaga 2 Lagrådets yttrande 24 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 26 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§, 9 kap. 2, 5, 9 och 12 §§ samt 12 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1996/97:14Föreslagen lydelse 7 kap. 4 § ------------------------------------------------------- Avdrag får, i den mån Avdrag får, i den mån avdrag inte har gjorts avdrag inte har gjorts enligt 1-3 §§, göras även förenligt 1-3 §§, göras även för energiskatten samt för tre energiskatten samt för fjärdedelar av hälften av koldioxidskatten koldioxidskatten på annat på annat bränsle än bensin bränsle än bensin som för- som förbrukats för annat brukats för annat ändamål än ändamål än drift av drift av motordrivna fordon motordrivna fordon vid vid tillverkningsprocessen tillverkningsprocessen i i industriell verksamhet industriell verksamhet eller för växthusuppvärm-ningeller för växthusuppvärm-ning vid yrkesmässig växthusod- vid yrkesmässig växthusod- ling. Bestämmelserna i första stycker gäller även sådan oljeprodukt som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och som förbrukats vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar. ------------------------------------------------------- I fråga om gasol som förbrukats för drift av stationära motorer får dock avdrag för koldioxidskatt endast göras för den del av skatten som överstiger per . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 ------------------------------------------------------- Vad som föreskrivs om Vad som föreskrivs om avdrag för skatt på bränsle avdrag för skatt på bränsle som avses i 2 kap. 1 § förstasom avses i 2 kap. 1 § stycket 3 b, bensin och första stycket 3 b och gasol tillämpas även på bränslebensin tillämpas även på för vilket motsvarande skatt bränsle för vilket skall betalas enligt 2 kap. motsvarande skatt skall 3 och 4 §§. betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. Lydelse enligt prop. 1996/97:14Föreslagen lydelse 9 kap. 2 § ------------------------------------------------------- Om någon som inte är skatt- Om någon som inte är skyldig har förbrukat annat skattskyldig har förbrukat bränsle än bensin för annat annat bränsle än bensin för ändamål än drift av annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig väx- vid yrkesmässig väx- thusodling, medger beskatt- thusodling, medger ningsmyndigheten efter beskattningsmyndigheten ansökan återbetalning av efter ansökan återbetalning energiskatten och tre av energiskatten och fjärdedelar av hälften av koldioxidskatten koldioxidskatten på bränslet.på bränslet. I fråga om gasol, som förbrukats för drift av stationära motorer får dock återbetalning av koldioxidskatt endast göras med belopp som överstiger per . 5 § Om värme har levererats för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan av den som framställt värmen återbetalning av 1. energiskatten på elektrisk kraft, och ------------------------------------------------------- 2. energiskatten och tre 2. energiskatten och fjärdedelar av hälften av koldioxidskatten koldioxidskatten på annat på annat bränsle än bensin bränsle än bensin som förbrukats vid framställning av värmen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §2 ------------------------------------------------------- Har annat bränsle än sådant Sedan möjligheterna till som beskattas som avdrag enligt 7 kap. 4 § mineraloljeprodukt eller återbetalning enligt förbrukats för annat ändamål än9 kap. 2 § utnyttjats drift av motordrivna fordon medger vid industriell beskattningsmyndigheten framställning av produkter efter ansökan nedsättning av av andra mineraliska ämnen änkoldioxidskatten för den metaller, medger be- del av skatten som skattningsmyndigheten efter överstiger av ansökan att koldioxidskatten försäljningsvärdet med sådant på bränslet tas ut med sådantbelopp att den belopp att skatten för den överskjutande skat- som bedriver framställningen tebelastningen inte inte överstiger överstiger av av de framställda det överskjutande produkternas försäljningsvärdeskattebeloppet för annat fritt fabrik. bränsle än bensin som förbrukats vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växt- husodling. Nedsättning får dock inte medges för skatt på bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Vid beräkning av nedsättning enligt första stycket får den koldioxidskatt som är hänförlig till följande bränslen dock inte sättas ned mer än att den motsvarar minst a) per kubikmeter dieselbrännolja (KN-nr 2710 00 69) eller fotogen (KN-nr 2710 00 51 eller 2710 00 55), b) per kubikmeter eldningsolja (KN-nr 2710 00 74 - 2710 00 78), och c) per gasol som förbrukats för drift av stationära motorer. Vad som i andra stycket föreskrivs om dieselbrännolja, fotogen, eldningsolja och gasol tillämpas även på bränsle för vilket motsvarande skatt skall betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. ------------------------------------------------------- Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § ------------------------------------------------------- Om återbetalning av eller kompensation för skatt har skett med för högt belopp på grund av en oriktig uppgift som den sökande lämnat eller på grund av felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende, får beskattningsmyndigheten besluta att den sökande skall betala tillbaka vad han fått för mycket. Åtgärder för att ta ut ett oriktigt utbetalat återbetalnings- eller kom- pensationsbelopp får inte vidtas senare än efter utgången av det kalenderår under vilket beloppet betalats ut. Om återbetalning av, nedsättning av eller kompensation för skatt har skett med för högt belopp på grund av en oriktig uppgift som den sökande lämnat eller på grund av felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende, får beskattningsmyndigheten besluta att den sökande skall betala tillbaka vad han fått för mycket eller att ytterligare skatt skall påföras honom. Åtgärder för att ta ut ett oriktigt utbetalat belopp eller för att påföra ytterligare skatt får inte vidtas senare än efter utgången av det kalenderår under vilket beloppet betalats ut eller nedsättningen medgetts. Lydelse enligt prop. 1996/97:14Föreslagen lydelse 12 kap. 1 § Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och , nämligen 1. beslut om medgivande enligt 2 kap. 9 §, 2. beslut om godkännande enligt 4 kap. 3 och 6 samt 8 och 10 §§, 3. beslut om återkallelse enligt 4 kap. 5 och 6 samt 8 och 10 §§, 4. beslut om registrering enligt 6 kap. 10 § andra stycket, 5. beslut om ställande av säkerhet enligt denna lag, ------------------------------------------------------- 6. beslut om återbetalning 6. beslut om av eller kompensation för återbetalning av, skatt enligt 9 kap. 1-12 §§, nedsättning av eller och kompensation för skatt enligt 9 kap. 1-12 §§, och 7. beslut om särskild avgift och nedsättning av eller befrielse från sådan avgift enligt 10 kap. 8 §. Om en skattskyldig eller en sökande överklagar ett beslut enligt första stycket förs det allmännas talan av . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. För tid fram till medger beskattningsmyndigheten efter ansökan, utöver vad som framgår av den nya lydelsen av 9 kap. 9 §, att vid industriell framställning av produkter av andra mineraliska ämnen än metaller koldioxidskatten på annat bränsle än sådant som beskattas som mineraloljeprodukt och som förbrukats för annat ändamål än drift av motordrivna fordon tas ut med sådant belopp att skatten för den som bedriver framställningen inte överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. 3 Ärendet och dess beredning Frågan om att höja koldioxidskatten för industrin från en fjärdedel till hälften av den generella nivån aktualiserades inför propositionen om finansieringen av medlemskapet i Europeiska unionen (prop. 1994/95:203), men lämnades då öppen med hänvisning till behovet av fortsatta analyser. I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) har regeringen därefter aviserat en fördubblad koldioxidskatt för bränslen som förbrukas vid industriell verksamhet. Avsikten var dock att denna skattehöjning skulle förenas med nedsättningsregler för energiintensiv industri i syfte att undvika konkurrenssnedvridningar vid handel med andra länder. Regeringen avsåg att anmäla de föreslagna åtgärderna till kommissionen. Regeringen har till kommissionen dels anmält den tilltänkta förändringen, dels ansökt om undantag från reglerna i rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT nr L316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0081), mineraloljedirektivet. Rådet väntas fatta beslut i anledning av begäran om undantag från reglerna i direktiv /81/EEG. Det är regeringens bedömning att rådet med all sannolikhet kommer att bifalla den svenska ansökan. Artiklarna 92 - 94 i innehåller bestämmelser om statligt stöd. Det ankommer på kommissionen att granska åtgärder i medlemsstaterna som innefattar sådant stöd, i syfte att utröna i vad mån stödet p.g.a. konkurrenssnedvridning är oförenligt med den gemensamma marknaden. Regeringens anmälan av den tilltänkta förändringen av koldioxidbeskattningen har skett i syfte att få kommissionens beslut i fråga om ändringens förenlighet med statsstödsreglerna. I den mån ett stöd berör även sådana produkter som omfattas av Kol- och stålfördraget krävs dock ett enhälligt beslut av rådet. Företrädare för kommissionen och har vid ett sammanträffande ingående diskuterat det anmälda förslaget till ändrad koldioxidbeskattning. Regeringen har därefter skriftligen kompletterat ansökan. Kommissionens granskning av det svenska förslaget är ännu inte slutförd, men ett yttrande från kommissionen kan förväntas . Det är angeläget att de tilltänkta förändringarna kan träda i kraft . Oaktat att EG-institutionerna ännu inte tagit slutlig ställning till det anmälda svenska förslaget, har regeringen beslutat att nu lämna en proposition med förslag till ändrad lagstiftning till , i syfte att möjliggöra en behandling av förslaget så att ändringarna kan träda i kraft . Gemenskapsrätten tillåter inte att en medlemsstat genomför en planerad åtgärd innan de förfaranden som innefattar granskning respektive beslut av EG- institutioner har lett till slutgiltigt beslut. Om kommissionens yttrande respektive rådets beslut inte föreligger i sådan tid som krävs för att skall kunna beakta dessa vid sin behandling, kan regeringen således vara nödsakad att återkalla propositionen. Det kan vidare inte uteslutas att kommissionens respektive rådets beslut kan medföra att de i propositionen föreslagna åtgärderna kan komma att behöva justeras under riksdagsbehandlingen. Det förslag som lämnas i propositionen innebär att koldioxidskatten upp till en viss andel av skattens andel av försäljningsvärdet höjs från av den generella skattenivån för bränslen som förbrukas vid industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling. Över denna nivå föreslås att koldioxidskatten tas ut med belopp som motsvarar av den generella nivån. Den nuvarande bestämmelsen om nedsättning av koldioxidskatten för viss industriell framställning (den s.k. 1,2-procentsregeln) föreslås slopad . kan dock regeln alltjämt tillämpas. Utformningen av författningsförslagen har skett i samråd med . Synpunkter har under hand även inhämtats från , som avstyrkt förslagen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Lagrådet har i sitt yttrande påpekat att lagförslaget inte har varit föremål för sedvanlig remissbehandling. Lagrådet har ansett att bestämmelserna i lagförslaget i vissa avseenden är sådana att lagrådets granskning, utan en närmare belysning av de problem som kan uppstå, inte kunnat ske på det sätt som varit önskvärt. Vidare har Lagrådet ifrågasatt det lämpliga i att för lagrådsgranskning överlämna ett förslag, vars slutliga utformning och genomförande är beroende av utfallet av EG-institutionernas gransk-ning. Med anledning av vad Lagrådet anfört vill regeringen uttala följande. Visserligen har inte lagförslaget varit föremål för sedvanlig remissbehandling. Regeringen har dock aktualiserat frågan om en fördubbling av koldioxidskatten för industrin (se prop. 1994/95:203). I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) har regeringen därefter aviserat en sådan skattehöjning i förening med nedsättningsregler för energiintensiv industri. Lagförslaget har i sin helhet blivit offentligt i och med att regeringen anmält de tilltänkta förändringarna till kommissionen. Berörda näringar har således haft möjlighet att komma in med synpunkter på förslagets utformning. Så har också skett, såväl muntligen som skriftligen, i icke obetydlig utsträckning. Med hänsyn till dessa omständigheter får kravet på beredning enligt regeringens mening anses tillgodosett. Det är av statsfinansiella skäl angeläget att de tilltänkta förändringarna kan träda i kraft . Mot den bakgrunden har regeringen ansett det lämpligt att , sedan Lagrådet inte funnit anledning att göra några erinringar av lagteknisk art mot det framlagda förslaget, lämna en proposition i frågan till . Som anförts ovan i avsnitt 3, är det dock inte möjligt att genomföra de planerade åtgärderna innan slutligt beslut erhållits från EG- institutionerna i de anhängiggjorda frågorna. Lagförslaget bör alltså inte leda till lagstiftning innan sådana besked föreligger. 4 Höjd koldioxidskatt för industrin och växthusnäringen Regeringens förslag: Koldioxidskatten höjs från av den generella nivån för bränslen som förbrukas vid industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling. Om den koldioxidskatt som belastar ett företag inom dessa näringar överstiger av försäljningsvärdet införs en möjlighet att sätta ned skatten så att den överstigande skattebelastningen inte överstiger ett belopp som motsvarar av den generella skattenivån. Bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon beskattas dock som med full skatt. Bestämmelsen om nedsättning av koldioxidskatten (1,2-procentsregeln) vid industriell framställning slopas efter en tre-årig övergångsperiod. Bakgrunden till regeringens förslag: energiskattereform innebar att energiskatten slopades för industrin och att koldioxidskatten reducerades till av den generella nivån. Växthusnäringen har t.o.m. utgången av betalat av de generella energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen. /1996 likställs växthusnäringen med industrin och betalar således av den generella nivån på koldioxidskatten. Systemet med nedsättning av energi- och koldioxidskatt för energiintensiv industri kunde i stort sett avskaffas i och med energiskattereformen. Det beslutades dock att de tidigare nedsättningsreglerna i viss modifierad form skulle behållas . Denna möjlighet till nedsättning av koldioxidskatten för den energiintensiva industrin så att den inte överstiger av de tillverkade produkternas försäljningsvärde har därefter förlängts samt ytterligare begränsats. Den kan endast tillämpas av företag som bedriver industriell tillverkning av produkter av andra mineraliska ämnen än metaller. Den omfattar vidare endast andra fossila bränslen än mineraloljeprodukter, dvs. kolbränslen och naturgas. är ca sex företag inom cement- och kalkbranscherna berättigade till nedsättning med stöd av 1,2- procentsregeln. Avsikten har dock varit att 1,2-procentsregeln endast skall finnas kvar i avvaktan på att en gemensam beskattning av kolbränslen införs inom EU. I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100 Bilaga 1) angavs att de inkomstförstärkningar som behövdes för att finansiera medlemskapet i EU generellt sett skulle riktas mot de sektorer som gynnades av ett medlemskap. Åtgärder skulle i första hand belasta produktionen. Regeringen skulle återkomma med förslag till inkomstförstärkningar inom energi- och miljöområdet, bl.a. höjd koldioxidskatt för industrin. beslöt att koldioxidskatten skulle höjas generellt som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, rskr. 1994/95:439, SFS 1995:912). Med den årliga indexuppräkningen innebär beslutet att koldioxidskatten motsvarar /kg koldioxidutsläpp. I anslutning till den generella höjningen av skatten angavs att djupare analyser av möjligheterna att införa utökade nedsättningsmöjligheter för energiintensiva företag vid fördubbling av industrins koldioxidskatt krävdes, ifall inte motsvarande beskattning infördes i våra konkurrentländer. I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) angavs, som nämnts i avsnitt 3, att koldioxidskatten för industrin borde höjas från av den nivå som gäller allmänt. Denna höjning skulle kombineras med nedsättningsregler med en sådan utformning att den höjda skattesatsen inte skulle leda till konkurrenssnedvridningar för energiintensiv industri. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med vad som har uttalats i ovan nämnda propositioner och i enlighet med ställningstagande i denna fråga, anser regeringen att industrins fossilbränsleanvändning bör beskattas med skattesatser som uppgår till av den generella nivån för koldioxidskatt i stället för den nuvarande nivån på . Samma beskattningssystem bör, i likhet med vad som gäller , tillämpas för industrin och den yrkesmässiga växthusodlingen. För energiintensiv verksamhet inom industriell tillverkning och yrkesmässig växthusodling nödvändiggör dock de internationella konkurrensförhållandena att en lägre skattesats tillämpas. I avvaktan på att samtliga fossilbränslen beskattas på motsvarande nivå även i våra konkurrentländer kräver således en hög energiskattebelastning att skattelättnader ges för energiintensiv verksamhet. Det är dock regeringens avsikt att det föreslagna nedsättningssystemet, som närmare beskrivs nedan, endast skall tillämpas intill dess rådet fattat beslut om ett energibe- skattningsdirektiv som omfattar samtliga fossila bränslen. I och med att ett sådant direktiv genomförs i svensk rätt, avser således regeringen att föreslå att nedsättningssystemet anpassas till direktivet. Sedan 1992 års energiskattereform har skattelättnader getts genom en generellt lägre skattenivå för hela tillverkningsindustrin. Fördelarna med en generellt lägre skattenivå i stället för en individuellt anpassad nedsättning av energibeskattningen för varje enskilt företag är uppenbara. Den valda modellen är enkel att tillämpa och lätt att kontrollera. Vidare är den faktiska energiskattebelastningen känd på förhand av de skattskyldiga, vilket underlättar företagens ekonomiska planering. Regeringen avser därför att i så stor utsträckning som möjligt behålla nuvarande generella skattemetod vid utformningen av en ny skattemodell. En möjlighet till skattelättnader för energiintensiv verksamhet är att låta en skattesats gälla upp till en viss nivå av energiskattebelastningens andel av företagens försäljningsvärde, medan en lägre nivå gäller för den del av beskattningen som överstiger denna nivå. Med en sådan konstruktion bibehålls ett skatteincitament att reducera energianvändningen och begränsa koldioxidutsläppen även för energiintensiva företag. En lämpligt avvägd brytpunkt mellan den högre respektive den lägre koldioxidskattebelastningen för energiintensiv verksamhet går enligt regeringens bedömning vid av företagens försäljningsvärde. Sedan EU-medlemskapet är bundet av bl.a. de minimiskattesatser på mineraloljeområdet som framgår av rådets direktiv /82/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (EGT nr L316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0082). Till allra största delen är den olja som förbrukas inom tillverkningsindustrin s.k. tjock eldningsolja. Med en nedsättning till av den koldioxidskattebelastning som överstiger av försäljningsvärdet kommer EG:s minimiskattenivå för sådan olja att respekteras även av den energiintensiva verksamheten. Iakttagandet av EG:s minimiskattenivå för s.k. lätt eldningsolja innebär dock att nedsättning för skatt som belöper på sådan olja endast kan ske till av den generella skattenivån. Företag med förbrukning av lätt eldningsolja kan därför inte fullt ut komma i åtnjutande av nedsättning till av den generella skattenivån. Eftersom all bränsleförbrukning först belastas med enbart av den generella koldioxidskatten skall för det skattebelopp som överstiger av försäljningsvärdet nedsättning ske till för att 12-procentsnivån skall uppnås. Trots den föreslagna lägre skattenivån, som åstadkoms genom den nya 0,8- procentsregeln, finns det vissa företag inom framför allt cement- och kalkbranscherna som får en skattebelastning som allvarligt hotar den bedrivna verksamheten. I syfte att lindra övergången till en högre skattenivå samt att ge dessa företag en möjlighet att anpassa sig efter de nya reglerna, föreslås därför att bestämmelsen om nedsättning av koldioxidskatten för den del av skattebelastningen som överstiger av försäljningsvärdet behålls fram till . På samma sätt som kan 1,2-procentsregeln endast gälla för andra fossila bränslen än oljeprodukter, dvs. för kolbränslen och naturgas. I det föreslagna systemet är den faktiska skattebelastningen inte känd förrän i efterhand om det är fråga om företag som är berättigade till nedsättning enligt 0,8-procentsregeln. Detta får till följd att konkurrensneutralitet i fråga om fossilbränslebeskattningen i detta fall inte kan uppnås inom skattesystemet mellan externt levererad värme och värmeproduktion i industrins eller växthusnäringens egen regi. Det är dock osäkert i vilken utsträckning problemet i realiteten kan komma att uppstå inom ramen för den nya 0,8-procentsregeln. Med hänsyn härtill samt till att problemet är svårlöst är regeringen inte beredd att lämna något förslag till lösning. Frågan kommer att bli föremål för fortsatta överväganden inom . Förslaget föranleder ändringar i 7 kap. 4 och 7 §§, 9 kap. 2, 5, 9 och 12 §§ samt 12 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft . 5 Konsekvenser för industrin av förslaget m.m.