prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås en ny vallag som är gemensam för val till , val till landstings- och kommunfullmäktige samt val till . Den ersätter vallag samt den lag om val till som tillämpades vid första val till . Vidare föreslås en lag om röst-längdsregister och en ny lag om brevröstning som skall ersätta lagen om brevröstning i och samt fartygsröstningen. Dessutom föreslås en rad följdändringar med anledning av den nya vallagen. Den nya vallagen bygger i stora delar på reglerna i den nuvarande vallagen men innehåller också viktiga nyheter. Vallagen får en ny språkdräkt. Ett av syftena med omarbetningen är att lagens uppbyggnad skall stå i överensstämmelse med ordningsföljden av de moment som genomförs vid ett val. Därför har flera omkastningar av reglerna gjorts. Väljarna ges möjlighet att inom ramen för partivalssystemet avge en särskild personröst. Personröstningen enligt den vid försöksvalen i vissa kommuner och valet till tillämpade s.k. modifierade danska modellen har arbetats in i förslaget. Personröstningsmomentet framhävs bäst genom att kandidaterna tydligt förs fram inför valen. Bland annat för att förenkla möjligheten till detta föreslås en frivillig reglering där partier som väljer att registrera sin partibeteckning också slutligt anmäler samtliga sina kandidater. Härigenom får också partiet skydd för sin partibeteckning. Genom förslaget slås det fast enligt vilka principer personröstningen skall förstärkas. Den modell som föreslås medför att behovet av strykningar och tillskrivna namn faller bort. Tillskrivna namn beaktas därför inte vid sammanräkningen för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Strykningar skall inte alls beaktas vid sammanräkningen. De nya reglerna skall dels underlätta för väljarna att personrösta, dels göra det möjligt att klara en snabb och riktig sammanräkning av rösterna. Dessutom kommer missbruket av den fria nomineringsrätten, t.ex. bruket av s.k. piratlistor, att motverkas. I propositionen föreslås också att det införs ett nytt system för framställning av röstlängder och röstkort. Detta innebär att kvalifikationsdagen för rösträtt bestäms före valdagen. Systemet med en alltid gällande röstlängd ersätts med ett system där röstlängden endast tas fram då det skall hållas ett val eller en omröstning. Den särskilda röstlängden för utlandssvenskar tas bort och utlandssvenskarna skall vara upptagna i samma röstlängd som övriga väljare. Genom den nya vallagen genomförs det EG-direktiv som stadgar rätt för unionsmedborgare bosatta i en annan medlemsstat att där rösta i kommunala val. Reglerna innebär att det nuvarande kravet folkbokföring för att utlänningar skall ha rätt att rösta i kommunalval tas bort för unionsmedborgare. Treårskravet tas också bort för medborgare i och . I propositionen läggs fram ett förslag som tillmötesgår en begäran års kyrkomöte angående de kyrkliga valen. Förslaget innebär dels att valdag vid val blir tredje söndagen , dels att mandatperioden för kyrkofullmäktige och andra kyrkliga organ blir . Den nya vallagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut.....................................6 2 Lagtext.........................................................7 2.1 Förslag till vallag ......................................7 2.2 Förslag till lag om röstlängdsregister...................70 2.3 Förslag till lag om brevröstning i vissa fall............72 2.4 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen..........76 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m...............................77 2.6 Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369)..........................86 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om indelning i kommuner och landsting...........92 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor...................................93 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister................................95 2.10 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)...96 2.11 Förslag till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300)......99 2.12 Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433).............................................103 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister...................................107 3 Ärendet och dess beredning....................................108 4 Utgångspunkter för regeringens förslag till en ny vallag......111 4.1 Huvuddragen i det gällande valsystemet..................111 4.2 Behovet av förnyelse inom valsystemet...................113 4.3 Förändringar i förhållande till det gällande valsystemet.............................................114 4.4 Information om det nya valsystemet......................115 5 Språklig och redaktionell översyn.............................117 6 Personvalsinslaget............................................117 6.1 Ett ökat personvalsinslag...............................120 6.2 Avvägningen mellan partiernas och väljarnas inflytande..121 6.3 Kandidaturvalet ........................................123 6.4 Ersättarsystemet och den s.k. dubbelvalsavvecklingen....123 6.5 Redovisning av valfinansiering..........................124 7 Den fria nomineringsrätten....................................125 7.1 En frivillig reglering om anmälan av kandidater för partier som registrerat partibeteckning.................129 7.2 Strukna och tillskrivna kandidatnamn....................131 8 Nytt röstlängdsförfarande m.m. ...............................133 8.1 Kortare tid mellan kvalifikationsdagen och valdagen.....133 8.2 Nya röstlängdsregler för utlandssvenskar................137 8.3 Registerlagstiftning....................................141 9 Vissa frågor om röstning......................................144 9.1 Särskilt röstmottagningsställe..........................144 9.2 Utlandsröstning, brevröstning och fartygsröstning.......146 9.3 Ångerröstningen begränsas inte..........................150 9.4 Namnvalsedlar på posten.................................151 9.5 Inga partisymboler på valsedlarna.......................152 9.6 Identitetskontroll vid röstning i vallokal..............154 10 Särskilda frågor vid kommunala val ...........................155 10.1 Rösträtt och valbarhet i kommunala val .................155 10.2 Mandattiden för kommunfullmäktige i ..................................................157 10.3 Ersättarsystemet vid val till kommunfullmäktige.......................................158 10.4 Utjämningsmandat och småpartispärr föreslås inte vid val till kommunfullmäktige..........................161 11 Sammanräkningsförfarandet.....................................162 11.1 Den preliminära sammanräkningen.........................162 11.2 Den slutliga sammanräkningen och grunden för mandatfördelning .....................163 11.3 Förvaring av valsedelsmaterial..........................164 11.4 Användning av optisk läsning vid sammanräkningen........165 12 Överklagande av val...........................................166 12.1 sammansättning.....................166 12.2 För tidigt ingivna överklaganden........................167 12.3 Underrättelse till partier om utseende av nya ledamöter, nya företrädare och ersättare...........................169 13 Ändrad valdag och förlängd valperiod vid kyrkliga val.........170 13.1 Ändrad valdag...........................................170 13.2 Förlängd valperiod......................................171 14 Kostnader och ikraftträdande..................................173 15 Författningskommentar.........................................175 15.1 Förslaget till vallag ..................................175 15.2 Förslaget till lag om röstlängdsregister................245 15.3 Förslaget till lag om brevröstning i vissa fall.........247 15.4 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen.......249 15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen om kyrkofullmäktigval, m.m..............................249 15.6 Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen....250 15.7 Förslaget till lag om ändring i lagen om indelning i kommuner och landsting..........251 15.8 Förslaget till lag om ändring i lagenom homosexuella sambor.....................................251 15.9 Förslaget till lag om ändring i lagen om folkbokföringsregister...............................251 15.10 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen ..........251 15.11 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen .............253 15.12 Förslaget till lag om ändring i sametingslagen .........253 15.13 Förslaget till lag om ändring i lagen om aviseringsregister.................................. 253 Bilaga 1 vallagskommittés sammanfattning av slutbetänkandet Vallagen (SOU 1994:30) .................255 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna .....................260 Bilaga 3 Nomineringsrätts- och valkretskommitténs samman- fattning av betänkandet Vissa valfrågor (SOU 1995:143) .........................................261 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna .....................264 Bilaga 5 Nomineringsrätts- och valkretskommitténs samman- fattning av betänkandet Utvärderat personval (SOU 1996:66) ..........................................265 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna .....................269 Bilaga 7 Rådets direktiv /80/EG, med ändring 96/30/EG .........270 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...............................................281 Rättsdatablad....................................................282 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. vallag, 2. lag om röstlängdsregister, 3. lag om brevröstning i vissa fall, 4. lag om ändring i riksdagsordningen, 5. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m., 6. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369), 7. lag om ändring i lagen (1979:411) om indelning i kommuner och landsting, 8. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 9. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, 10. lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 11. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300), 12. lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) och 13. lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister. Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1 Förslag till vallag Härigenom föreskrivs1 följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag gäller för val till , för val till landstings- och kommunfullmäktige samt för val till . Vid sådana val röstar väljarna på ett parti och har möjlighet att avge en särskild personröst. Vem har rösträtt? 2 § Rösträtt vid val till har svenska medborgare som fyller senast på valdagen och som är bosatta i landet eller har varit folk- bokförda här. Dessa bestämmelser finns i 3 kap. 2 § regeringsformen. 3 § Rösträtt vid val till har den som fyller senast på valdagen och är folkbokförd inom . Rösträtt vid val till kommunfullmäktige har den som fyller senast på valdagen och är folkbokförd i kommunen. Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) samt medborgare i eller som fyller senast på valdagen och är folkbokförda i landet har rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige. Andra utlänningar som fyller senast på valdagen har rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige om de har varit folkbokförda i landet i följd före valdagen. Bestämmelser om rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige finns i 4 kap. 2-4 §§ kommunallagen (1991:900). 4 § Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till . Unionsmedborgare som har rösträtt enligt 3 § andra stycket och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat inom Europeiska unionen, har rösträtt vid ett sådant val i . 5 § Frågor om rösträtt enligt 2-4 §§ avgörs på grundval av en röstlängd som upprättats före valet. Närmare bestämmelser om röstlängd finns i 7 kap. Vem är valbar? 6 § Den som har rösträtt vid val till är valbar till . Detta regleras i 3 kap. 10 § regeringsformen. 7 § Den som på valdagen har rösträtt vid val till landstings- eller kommun- fullmäktige är valbar i ett sådant val. Detta regleras i 4 kap. 5 och 6 §§ kommunallagen (1991:900). 8 § Valbar till är var och en som har rösträtt enligt 4 §. Unionsmedborgare är dock valbara under den ytterligare förut-sättningen att de enligt 5 kap. 16 § visar att de i sitt hemland inte förlorat sin valbarhet vid val till . Den är inte heller valbar som är - ledamot av regeringen i en medlemsstat, - ledamot av Europeiska Gemenskapernas kommission, - domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i domstol, - ledamot av Europeiska revisionsrätten, - medlem av rådgivande kommittén i Europeiska kol- och stålgemenskapen eller av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, - medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt fördragen om upprättandet av Europeiska kol- och stål-gemenskapen, Europeiska gemenskapen och Europeiska atom-energigemenskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en permanent och direkt förvaltningsuppgift, - styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska investeringsbanken, eller - tjänsteman eller annars anställd i aktiv tjänst inom Europeiska gemenskapernas institutioner eller till dessa knutna fackorgan. När skall val hållas? 9 § skall hållas . 10 § Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommun- fullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen i sep- tember. Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommun- fullmäktige hålls . Detta regleras i 3 kap. 3 § regeringsformen och 5 kap. 5 § kommunallagen. 11 § Vid extra val till som beslutas av regeringen bestämmer regeringen vilken dag som skall vara valdag. Ett sådant extra val hålls från beslutet. Efter val till får regeringen inte besluta om extra val förrän har gått från den nyvalda första sammanträde. Inte heller får regeringen besluta om extra val under tid då dess ledamöter, efter det att samtliga ledamöter har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess att en ny regering skall tillträda. Dessa bestämmelser finns i 3 kap. 4 § regeringsformen. Har fyra gånger förkastat talmans förslag till statsminister hålls extra val till . Vid ett sådant extra val till bestämmer talman efter samråd med den centrala valmyndig- heten vilken dag som skall vara valdag. Om inte ordinarie val till ändå skall hållas, hålls extra val . Dessa bestämmelser finns i 6 kap. 3 § regeringsformen. 12 § Vid omval till skall regeringen bestämma vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- eller kommunfullmäktige skall den centrala valmyn- digheten efter samråd med bestämma vilken dag som skall vara valdag. 13 § till skall hållas . När indelningen i landsting eller kommuner ändras 14 § Om en ändrad landstings- eller kommunindelning skall träda i kraft året då ordinarie val hålls till landstings- och kommun- fullmäktige, skall redan det valet avse och kommunen enligt den nya indelningen. 15 § Det skall finnas en central valmyndighet. Regeringen skall bestämma vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Utöver sina övriga uppgifter enligt denna lag skall den centrala valmyndigheten informera allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller för valet. 16 § skall vara regional valmyndighet. 17 § I varje kommun skall det finnas en valnämnd. skall vara lokal valmyndighet. skall ha tillgång till personal i den omfattning som behövs för att nämnden skall kunna utföra sina uppgifter. Det som en kommun, en valnämnd och valförrättarna är skyldiga att göra enligt denna lag skall bekostas av kom- munen. För valnämnden gäller det som sägs om nämnder i kommunallagen (1991:900). 18 § Om en ändrad indelning innebär att en ny kommun bildas, skall de indelningsdelegerade välja ledamöter till valnämnden och ersättare för dessa innan ändringen träder i kraft. Detta skall de göra möjligt före ikraftträdandet. 19 § En valprövningsnämnd utses av . är sista instans för överklagande av val och av sådana beslut där det särskilt anges att beslutet får överklagas till nämnden. består av en ordförande, som är eller skall ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra . Ledamöterna i väljs efter varje ordinarie val till , så snart valet vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden äger rum. Ordförande väljs särskilt. För ordförande och ledamöterna utses ersättare. Dessa bestämmelser finns i 3 kap. 11 § regeringsformen. 1 § För val skall det finnas valkretsar. En valkrets är ett geografiskt avgränsat område för vilket det skall väljas ledamöter till den beslutande för- samling som valet gäller. För val till utgör landet en valkrets. 2 § Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar. Dessa är 1. valkrets (med undantag av ), 3. län, 4. län, 9. kommun, 12. läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13. läns södra valkrets (, , , , , , , , , och Ystads kommuner), 14. läns norra och östra valkrets (, , , , , , , , , , , och kommuner), 15. valkrets (med undantag av ), 18. läns norra valkrets (Ale, , , , Fär- gelanda, , , , , , , Vä- nersborgs och Åmåls kommuner), 19. läns södra valkrets (, , , , och kommuner), 20. län, 23. , och 29. 3 § Vid val till skall landsting delas in i valkretsar. En valkrets skall omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 4 § andra stycket. 4 § En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta val- kretsmandat enligt bestämmelserna i 3 kap. 5 och 6 §§. Den bör ha en sammanhän- gande gränslinje. En del av en kommun får bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst 8 fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindel- ning. 5 § Om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till landstings- fullmäktige och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommun- fullmäktige, skall gränsen för en valkrets för val till sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kommunfullmäktige. 6 § Vid val till kommunfullmäktige är kommunen valkrets, om inte något annat följer av andra stycket. Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kom- munen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar bara om det finns synnerliga skäl därför att kommunen sträcker sig över ett betydande geog- rafiskt område eller har andra geografiska förhållanden som motiverar en sådan indelning. Antalet personer som har rösträtt i en kommun skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister det år beslutet om valkretsindelning fattas. 7 § En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommunfullmäktige. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En församling skall lämnas odelad eller i vart fall inte delas in i fler än två kretsar. Antalet fullmäktige för hela kom- munen skall fördelas så jämnt som möjligt. 8 § Indelningen i valkretsar för val till skall beslutas av fullmäktige, sedan kommunerna har fått tillfälle att yttra sig. För att gälla skall beslutet vara fastställt av . 9 § Indelningen i valkretsar för val till kommunfullmäktige skall beslutas av fullmäktige. För att gälla skall beslutet vara fastställt av . Tid för beslut om indelning i valkretsar 10 § Landstings- och kommunfullmäktiges beslut om ändrad indelning i valkretsar skall meddelas året före det valår då den nya indelningen skall gälla . 11 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i 10 §. **FOOTNOTES** 1 Jfr rådets akt om allmänna och direkta val av företrädare till fogad till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euroatom av (EGT nr L 278, 8.10.1976, s. 5, Celex C476X1008(01)), rådets beslut om ändring av den akt om allmänna och direkta val av företrädare i som bifogats rådets beslut av , (EGT nr L 33, 9.2.93, s. 15, Celex 393D0081), samt rådets direktiv /109/EG av om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (nr L 329, 30.12.93, s. 34, Celex 393L0109). 12 § Landstings- och kommunfullmäktiges beslut om indelning i valkretsar får inte överklagas. beslut om att fastställa valkretsindelning enligt 8 och 9 §§ får överklagas hos . 1 § består av 349 ledamöter. De 349 mandaten består av 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. Detta regleras i 3 kap. 1 och 6 §§ regeringsformen. Närmare bestämmelser om hur fasta valkretsmandat och utjämningsmandat fördelas på grundval av valresultatet finns i 18 och 20 kap. 2 § Den centrala valmyndigheten skall för val till besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som antalet personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en trehundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviserings-register året före valåret. 3 § Ändrad länsindelning eller ändrad indelning skall beaktas vid val till ändringen har beslutats, om beslutet kommer att påverka antalet fasta valkretsmandat och det träder i kraft året då ordinarie val till har hållits. 4 § beslutar hur många mandat som fullmäktige skall ha. Detta regleras i 5 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). 5 § Mandaten i består av fasta valkretsmandat och utjäm- ningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, skall det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. Närmare bestämmelser om hur fasta valkretsmandat och utjämningsmandat fördelas på grundval av valresultatet finns i 18 och 20 kap. 6 § skall besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsar- na de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt i skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. 7 § Kommunfullmäktige skall besluta hur många mandat som fullmäktige skall ha. Detta regleras i 5 kap. 1 § kommunallagen (1991:900).Samtliga mandat i fullmäktige är fasta mandat. Närmare bestäm-melser om hur mandaten fördelas på grundval av valresultatet finns i 18 och 20 kap.