prop · GK0319 · 1997-01-01 00:00:00 — Det är den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för rabatten eller bonusen som skall anses som arbetsgivare, om denne är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. I övrigt stämmer ändringen överens med den föreslagna lydelsen av 3 kap. 4 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, vilken närmare har kommenterats i avsnitt 8.3. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare I första stycket införs en bestämmelse som anger när sådan skattepliktig intäkt i form av rabatt, bonus eller annan förmån, som ges ut på grund av kundtrohet eller liknande som regleras i 1 kap. 2 § andra stycket tredje meningen lagen (1981:691) om socialavgifter skall anses utgiven. Den skall anses utgiven först den månad som arbetsgivaren har fått kännedom om att förmånen åtnjutits. Genom att den som är skattskyldig för förmånen skall vara skyldig att upplysa den som stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen om förmånens art och omfattning och när den åtnjutits bör sådan kännedom i vart fall kunna fås på detta sätt (jfr kommentaren till 4 a § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter). Uppgiften skall lämnas på annat sätt än muntligen. Ändringarna i första och andra styckena är följdändringar av att värderingsreglerna för bilförmån i punkt 2 andra stycket av anvisningarna till 42 § har ändrats. Ändringen i första stycket innebär att om det i bilförmån ingår drivmedelsförmån skall denna förmån i avgiftshänseende värderas till marknadsvärdet. Någon uppräkning av marknadsvärdet skall således inte göras. 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Ändringen motsvarar den ändring som föreslås i 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgifter. Ändring av paragrafen föreslås också i prop. 1996/97:21Nedsättning av socialavgifter, m.m. Det bör observeras att enligt övergångsbestämmelserna till förslagen om ändring i lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster i prop. 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. skall, i fråga om inkomster som uppbärs , särskild löneskatt utgå . 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring I andra stycket görs ett tillägg till följd av den ändring som görs i 11 kap. 2 §. Tillägget innebär att sådan förmån som anges i 11 kap 2 § första stycket tredje meningen alltid är att betrakta som inkomst av anställning och kan således inte komma att betraktas som inkomst av annat förvärvsarbete. 2 § I första stycket förs in en ny mening som innebär att sådana förmåner som utgår på grund av kundtrohet eller liknande alltid skall anses som inkomst av anställning om den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. Till följd härav och den hänvisning som görs i 3 kap. 2 a § denna lag skall socialavgifter betalas i form av arbetsgivaravgifter. En motsvarande avgränsning föreslås i 3 kap. 4 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter och kommenteras där närmare. 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Ändringen har kommenterats i avsnitt 6.2. Sammanfattning av Beskattning av bilförmån - En ny modell (Ds 1996:34). I promemorian redovisas och ananlyseras flera olika beskattningsmodeller vad avser värdering av bilförmån. Promemorian har utarbetats av företrädare för Finans-, Kommunikations-, Närings- och Miljödepartementen och syftar till att uppnå en mer korrekt beskattning och pröva möjligheterna att från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt få bättre regler för förmånsbeskattningen. I promemorian förslås att en ny beskattningsmodell skall införas för värdering av bilförmån. Modellen innebär i princip att värdet bestäms efter en schablon exklusive drivmedel. Schablonen som skall motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet bygger på en uppskattad genomsnittlig privat körsträcka om 1 . Huvudinriktningen är alltså att tjänstebilsinnehavaren själv betalar allt drivmedel och därmed får ett incitament att köra mindre. Som huvudregel skall värdet av fri eller delvis fri bil bestämmas till 0,25 basbelopp med tillägg av ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet skall bestämmas till av en jämförelseränta multiplicerat med nybilspriset. I förslaget har jämförelseräntan satts till summan av statslåneräntan vid utgången av november månad året före beskattningsåret och . Vilken jämförelseränta som skall väljas är beroende av möjligheten att utforma ett statsfinansiellt neutralt förslag. För bilar med ett nybilspris för årsmodellen som uppgår till högst 7,5 basbelopp skall det prisrelaterade beloppet beräknas till av nybilspriset. För bilar med ett nybilspris för årsmodellen som är högre än basbelopp skall det prisrelaterade beloppet beräknas till av 7,5 basbelopp med tillägg av ett belopp motsvarande av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 basbelopp. Är bilen eller äldre skall värdet i normalfallet alltjämt beräknas enligt huvudregeln. Men understiger nybilspriset för årsmodellen av ett uppskattat nybilspris för beskattningsårets årsmodell av de vanligaste förekommande bilarna ägda av juridiska personer skall i stället som nybilspris anses sistnämnda belopp. Om förmånshavaren inte bekostar samtliga kostnader för drivmedel skall till förmånsvärdet läggas ett särskilt värde avseende förmån av fritt drivmedel motsvarande marknadsvärdet. Värdet på tillägget får dock aldrig understiga kostnaderna för drivmedel för 4 000 mils körning. För den som får förmånsvärdet nedsatt på grund av omfattande tjänstekörning får dock värdet varken understiga eller överstiga ett belopp motsvarande kostnaderna för drivmedel för 4 000 mils körning. Den som har en omfattande tjänstekörning med minst 3 skall få förmånsvärdet nedsatt till . Om den skattskyldige inte betalar bilens drivmedel skall förmånsvärdet sättas ned till . För den som betalat allt drivmedel själv kan ersättning för tjänstekörningen eller i näringsverksamhet lämnas mot reseräkning. Avdrag bör således medges för kostnader för drivmedel vid körning i tjänsten eller i näringsverksamhet. Avdrag för kostnader för dieselolja föreslås medges med per körd kilometer och avdrag för kostnader för bensin eller annat drivmedel med per körd kilometer. Avdragsrätten förutsätter dock att man betalat allt drivmedel själv. Den tidigare jämkningsgrunden omfattande tjänstekörning föreslås slopad och ersätts med den ovan redovisade nedsättningsregeln. Jämkning nedåt skall dock fortfarande kunna medges om bilen används som arbetsredskap eller att andra sådana omständigheter föreligger. Däremot föreslås att jämkning av förmånsvärdet även skall kunna ske när bilen ingår i ett test eller liknande för att prova eller introducera ny eller förbättrande miljö- eller säkerhetsteknik eller liknande. Jämkning av förmånsvärdet för beräkning av preliminär A-skatt föreslås inte kunna sökas av den skattskyldige. Men däremot skall arbetsgivaren fortfarande kunna få jämkning vid bestämmande av underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter. I sådant fall skall samma värde användas vid beräkning av preliminär skatt. Förmånshavaren skall, på samma sätt som , inte få avdrag för andra kostnader för resor mellan bostaden och arbesplatsen än kostnader för väg-, bro- eller färjeavgifter om han eller hon företagit resorna med bil förmånen åtnjutits. Detta skall också gälla när annan än förmånshavaren använder förmånsbil för sådana resor. Vidare föreslås en utvidgad uppgiftsskyldighet på kontrolluppgiften. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering och vad avser preliminär skatt för . Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Beskattning av bilförmån - En ny modell (Ds 1996:34) , , Hovrätten för , Kammarrätten i , Länsrätten i län, , , , , , , , , , i , , , , , , Föreningen revisorer , , , , , , , , , FUD Företagens Uppgiftslämnardelegation, Firma och . och har lämnat ett gemensamt yttrande. Förutom yttrande från remissinstanserna enligt remisslista har yttrande inkommit från , , , Föreningen , , , , , , , , Bilmiljögruppen, Gröna Bilister, q 2000 och . Sammanfattning av promemorian Skyldighet att betala socialavgifter och avge kontrolluppgift avseende skattepliktiga rabatter och andra förmåner 1995/96:152 Beskattning av förmån av utbildning och andra åtgärder vid personalavveckling, m.m. föreslog regeringen att rabatter eller andra förmåner som transportföretag enligt internationellt vedertagen praxis ger ut för visad kundtrohet vid utrikes flygresor års taxering inte längre skall vara undantagna från skatteplikt. Bestämmelsen om skattefrihet tillkom genom lagstiftning . En av de invändningar som då framfördes mot skatteplikt var att flygbolagen skulle bli skyldiga att lämna kontrolluppgift om rabatten var skattepliktig. Det skulle dessutom, menade man, vålla svårigheter att kontrollera om rabatten faktiskt kom att utnyttjas och - om den utnyttjats - vilken del av rabatten som grundade sig på resor som arbetsgivaren betalt. En sådan skyldighet skulle dessutom vara negativ för SAS från konkurrenssynpunkt, eftersom det i praktiken skulle vara svårt att kontrollera utländska flygbolags lämnande av rabatter. I samband med att skattefriheten föreslogs slopad uttalade regeringen att det kunde anföras flera omständigheter som talar för att det är arbetsgivaren som bör anses vara den som gett ut förmånen och därmed skall lämna kontrolluppgift och betala sociala avgifter. Lagrådet ansåg dock att det i lagtext borde anges att ifrågavarande rabatter och andra förmåner skall anses utgivna av arbetsgivaren. Regeringen delade Lagrådets uppfattning och uppgav at man skulle återkomma med förslag till sådana klargörande regler. beslutade i enlighet med propositioen i denna del (bet. 1995/96:SkU25, rskr. 1995/96:274). Till följd av beslutet om skatteplikt för frequent flyer-rabatter och uttalandena i propositionen föreslås nu att det i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter anges att kontrolluppgift avseende skattepliktig intäkt av tjänst i form av rabatt eller annan bonus, som utges på grund av kundtrohet eller liknande, skall lämnas av den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för rabatten eller bonusen, om denne är någon annan än den kontrolluppgifter avser. Ändringar föreslås också i 1 kap. 2 § och 3 kap. 4 § lagen (1981:691) om socialavgifter, så att det klart framgår vem som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter resp. vem som skall anses vara utbetalare av den skattepliktiga förmånen. Vidare föreslås ändringar i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter som innebär att den som är skattskyldig för förmånerna skall lämna uppgift till den kontrolluppgiftsskyldige om rabattens eller bonusens storlek och under vilken månad den åtnjutits. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas såvitt avser kontrolluppgiftsskyldigheten års taxering. Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över promemorian Skyldighet att betala socialavgifter och avge kontrolluppgift avseende skattepliktiga rabatter och andra förmåner , , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, , , i , , Akademikers Centralorganisation , , , , Föreningen , , FUD Företagens Uppgiftslämnardelegation, . 1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 32 av anvisningarna till 23 §, punkterna 3 b, 3 c och 4 av anvisningarna till 33 § samt punkterna 2 och 4 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 23 § 32.1 Den som använt egen bil i näringsverksamhet har rätt till avdrag med för varje körd mil. Det sagda gäller inte om bilen utgjort tillgång i nä- ringsverksamheten. ------------------------------------------------------- En sådan delägare i handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån och som har använt förmåns- bilen för resor i nä- ringsverksamheten har rätt till avdrag för kostnaden för dieselolja med per körd kilometer eller för kostnaden för annat driv- medel med per körd kilometer. Detta gäller inte om handelsbolaget har betalat kostnaden för drivmedel. till 33 § 3 b.2 Den som på grund av sitt arbete vistas på annan ort än sin eller sin familjs hemort, äger rätt till skäligt avdrag för kostnad för en hemresa om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdraget gäller endast kostnad för resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. ------------------------------------------------------- Avdraget skall i regel beräknas efter kostnad för billigaste färdsätt. Avdrag medges dock för kostnad som inte är oskälig för tåg- eller flygresa. Om godtagbara allmänna kommunikationer saknas får avdrag medges för kostnader för resa med egen bil enligt den schablon som anges i punkt 4. ------------------------------------------------------- Avdraget skall i regel beräknas efter kostnad för billigaste färdsätt. Avdrag medges dock för kostnad som inte är oskälig för tåg- eller flygresa. Om godtagbara allmänna kommunikationer saknas får avdrag medges för kostnader för resa med egen bil eller med den skattskyldiges förmånsbil enligt de schabloner som anges i punkt 4. Detsamma gäller den som, utan att vara skattskyldig för bilförmån, företagit resa med förmånsbil för vilken sambo eller sådan närstående som avses i punkt 13 trettonde stycket av anvisningarna till 32 § är skattskyldig. 3 c.3 Den som använt egen bil för resor i tjänsten har rätt till avdrag för kostnaden med ett belopp om och för varje körd kilometer. ------------------------------------------------------- Om en skattskyldig som skall beskattas för bilförmån använt förmånsbilen vid tjänsteresa och betalat samtliga de kostnader för drivmedlet som är förenade med tjänsteresan, har han- rätt till avdrag för kost- naden för dieselolja med per körd kilometer eller för kostnaden för annat drivmedel med per körd kilometer. 4.4 Även för det fall, att skattskyldig enligt punkt 3 här ovan icke är berättigad till avdrag för ökade levnadskostnader, äger han dock rätt avdraga skälig kostnad för resor till och från arbetsplatsen, där denna varit belägen på sådant avstånd från hans bostad, att han behövt anlita och även anlitat särskilt fortskaffningsmedel. Om avståndet mellan den skattskyldiges bostad och arbetsplats uppgår till och det klart framgår att användandet av egen bil för resa till och från arbetsplatsen regelmässigt medför en tidsvinst i jämförelse med allmänt kommunikationsmedel medges avdrag för kostnader för resa med egen bil. Sådant avdrag medges också om den skattskyldige använder bilen i tjänsten under minst för år räknat för de dagar som bilen används i tjänsten. Om bilen används i tjänsten under minst för år räknat medges avdrag under alla de dagar som bilen används för resor mellan bostad och arbetsplats. Användningen i tjänsten beaktas dock endast om den uppgår till för år räknat. Avdraget skall bestämmas enligt schablon på grundval av genomsnittliga kostnader för mindre bil och med hänsyn till de kostnader, som är direkt beroende av körd vägsträcka (milbundna kostnader). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje taxeringsår föreskrifter för beräkningen av avdrag i dessa fall. För skattskyldig som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp är nödsakad att använda bil tillämpas inte bestämmelserna i andra stycket. Detsamma gäller skattskyldig som är tvungen att använda större bil på grund av skrymmande last. Skattskyldig som haft kostnader för resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna i samband med tillträdande eller frånträdande av anställning eller uppdrag har rätt till skäligt avdrag för kostnaderna. Härvid gäller vad som sägs i punkt 3 b andra stycket. Har den skattskyldige vid resorna haft kostnader för väg-, bro- eller färjeavgift medges avdrag för den faktiska kostnaden. ------------------------------------------------------- Den som är skattskyldig för Om den som är förmån av fri eller delvis skattskyldig för bilförmån fri bil medges dock inte har företagit resor som avdrag för andra kostnader änavses i första eller fjärde sådana som avses i femte stycket med förmånsbilen stycket för resor som avses medges avdrag under de i första stycket, om han har förutsättningar som anges i företagit resorna med bil denna punkt. Avdrag medges förmånen för kostnaden för dieselolja åtnjutits. med per körd kilometer och för kostnaden för annat drivmedel med per körd kilometer. Detsamma gäller den som, utan att vara skattskyldig för bilförmån, företagit resorna med förmånsbil för vilken sambo eller sådan närstående som avses i punkt 13 trettonde stycket av anvisningarna till 32 § är skattskyldig. till 42 § ------------------------------------------------------- 2.5 Värdet av bilförmån 2. Värdet av bilförmån skall bestämmas exklusive drivmedel skall till 0,7 basbelopp med bestämmas till tillägg av av 0,3 basbelopp med tillägg nybilspriset för årsmodellen.av ett ränterelaterat Värdet får dock inte överstigabelopp och ett eller understiga prisrelaterat belopp. Det av nybilspriset ränterelaterade beloppet för årsmodellen. skall beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november må- nad andra året före taxeringsåret multiplice- rat med nybilspriset för årsmodellen. Det prisrela- terade beloppet skall för en bil med ett nybilspris för årsmodellen som uppgår till högst 7,5 basbelopp beräknas till av nybilspriset. Överstiger nybilspriset 7,5 basbelopp skall det prisrelaterade beloppet bestämmas till av 7,5 basbelopp med tillägg av ett belopp motsvarande av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 basbelopp. ------------------------------------------------------- Är förmånsbilens årsmodell Är förmånsbilens årsmodell eller äldre skall eller äldre skall förmånsvärdet också beräknas förmånsvärdet likväl beräknas enligt första stycket, enligt första stycket. Som varvid dock som nybilspris nybilspris anses dock ett anses ett belopp som utgör belopp som utgör av ett uppskat- av ett uppskattat ny- tat nybilspris för beskatt- bilspris för beskattnings- ningsårets årsmodell av de årets årsmodell av de van- vanligast förekommande ligast förekommande bilarna bilarna ägda av juridiska ägda av juridiska personer personer. Om den skattskyl- om inte det verkliga dige begär det skall förmån- nybilspriset är högre. svärdet alltjämt beräknas på grundval av nybilspriset för årsmodellen. Då gäller emel- lertid inte begränsningen i första stycket sista me- ningen om att förmånsvärdet inte får överstiga av nybilspriset. Vid beräkningen av förmånsvärdet enligt första och andra styckena skall till det angivna nybilspriset i förekommande fall läggas anskaffningskostnaden för extrautrustning. ------------------------------------------------------- Om den skattskyldige be- För den som kör minst kostar allt drivmedel för i tjänsten det privata nyttjandet av med förmånsbilen skall förmånsbilen skall förmånsvärdetförmånsvärdet bestämmas till nedsättas med en femtedel. av det värde som skulle följa av reglerna i första-tredje styckena. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en del av året skall förmånsvärdet beräknat enligt första-fjärde styckena sättas ned med en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjutit förmånen. Om bilförmån åtnjutits endast i ringa omfattning skall förmånen inte tas upp till beskattning. ------------------------------------------------------- Om den skattskyldige åtnjuter förmån av fritt eller delvis fritt driv- medel för förmånsbilen skall förmånen värderas till marknadsvärdet. Marknadsvärdet skall antas motsvara värdet av drivmedel för den kör- sträcka som bilen totalt körts den skattskyldige varit skattskyldig för förmånsbil, om den skattskyldige inte gör sannolikt att förmånsvärdet är något annat. 4.6 Om den skattskyldige utger ersättning för en förmån skall förmånsvärdet, beräknat enligt punkterna 2 och 3, sättas ned med ersättningens belopp. ------------------------------------------------------- Värdet av bilförmån och Värdet av bilförmån och förmån av fri kost, förmån av fri kost, beräknat enligt punkterna beräknat enligt punkt 2 - 2 och 3, får jämkas uppåt första-femte styckena eller nedåt, om det finns eller punkt 3, får jämkas synnerliga skäl. Som syn- uppåt eller nedåt, om det nerliga skäl för jämkning finns synnerliga skäl. nedåt av värdet av bilförmån Som synnerliga skäl för anses att bilen används jämkning nedåt av värdet av som arbetsredskap eller bilförmån anses att bilen att tjänstekörningen är används som arbetsredskap omfattande eller att eller att bilen används i andra sådana omständig- taxinäring och körs minst heter föreligger. 6 i tjänsten och att dispositionen för privat körning i mer än ringa utsträckning är begränsad eller att andra sådana omständigheter föreligger. ------------------------------------------------------- Jämkning nedåt av bilför- månsvärdet får också ske när bilen ingår i en större grupp av bilar som deltar i ett test eller liknande för utprovning av ny eller förbättrande- miljö- eller säkerhetstek- nik eller dylikt och bilen i det utförandet inte finns att köpa på den allmänna marknaden inom Europeiska unionens län- der eller EES-länderna. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. De nya bestämmelserna i punkt 32 av anvisningarna till 23 § samt i punkterna 3 b, 3 c och 4 av anvisningarna till 33 § tillämpas endast i fråga om kostnader som belöper på körning efter utgången av . 1 Senaste lydelse 1993:116. 2Senaste lydelse 1996:651. 3 Senaste lydeslse 1992:1596. 4Senaste lydelse 1996:651. 5Senaste lydelse 1993:1515. 6Senaste lydelse 1993:1515. 2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 8 och 10 §§ uppbördslagen (1953:272)1 skall ha följande lydelse. --------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §2 ------------------------------------------------------- Åtnjuter skattskyldig jämte Åtnjuter skattskyldig kontant inkomst andra jämte kontant inkomst andra förmåner skall preliminär A- förmåner skall preliminär A- skatt beräknas efter skatt beräknas efter inkomstförmånernas inkomstförmånernas sammanlagda värde. Har den sammanlagda värde. I fråga skattskyldige utgett om skattepliktig intäkt i ersättning för en förmån skallform av rabatt, bonus förmånsvärdet sättas ned med eller annan förmån, som ersättningens belopp. utges på grund av kundtrohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen anses som utbetalare. Sådan skattepliktig intäkt som avses i andra meningen skall medräknas först när utbetalaren har fått kännedom om att den skattskyldige åtnjutit sådan intäkt. Har den skattskyldige utgett ersättning för en förmån skall förmånsvärdet sättas ned med ersättningens belopp. ------------------------------------------------------- Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370). Andra stycket andra meningen av nämnda anvisningspunkt skall dock tillämpas endast i fall som avses i sjätte stycket nedan. Värdet av reseförmåner som avses i punkt 6 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen skall beräknas till det värde som följer av tredje-femte styckena samma anvisningspunkt. Värdet av förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger marknadsräntan skall beräknas enligt punkt 10 tred- je-femte styckena av an- visningarna till 32 § kommunalskattelagen. ------------------------------------------------------- Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370).