prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Detta innebär att allt större ekonomiska värden står på spel, vilket medför att miljöfrågan blir av strategisk betydelse för alla företag. Miljöhänsyn skapar inte fler arbeten direkt, däremot ses det som en nödvändighet att miljöanpassa sig för att bevara sin konkurrenskraft och behålla sina anställda. Utan en satsning på miljön minskar konkurrens-kraften och ännu fler arbeten kan försvinna. Utredningen pekade också på att statliga insatser i vissa fall kan vara nödvändiga för att underlätta för utvecklingen av ny teknik eller skapandet av marknader för nya produkter och processer, t.ex. genom offentlig upphandling av varor, tjänster och teknik. Offentlig upphandling av varor och tjänster Offentlig upphandling av varor och tjänster har använts endast i begränsad utsträckning som instrument för att driva på miljöanpassningen av produkter även om lagstiftningen ger utrymme för detta. När den offentliga sektorn som helhet börjar ställa konsekventa miljökrav kommer företag och dess produkter att behöva utvecklas. Producenterna får incitament att styra mot mer miljöanpassade produkter och tjänster, vilket kan bidra till framtida konkurrensfördelar och tillväxt. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en särskilt utredare () att kartlägga och analysera den offentliga sektorns upphand-ling av varor och tjänster med miljöpåverkan. inkom betänkandet SOU 1996:23 "Offentlig upphandling en miljöfråga". Utredningen visade att omfattningen av offentlig upphandling är minst 280 miljarder (försvaret exkluderat) och att graden av miljö-anpassning i upphandlingen var relativt begränsad, med vissa undantag. Utredaren pekade ut områden där möjligheterna och nyttan av att ställa miljökrav är störst (byggsektorn, elektronik, energi för uppvärmning, kemikalier, livsmedel, och transporter). För att öka inslagen av miljöhänsyn i upphandlingen föreslogs bl.a. att regeringen skulle ge ett uppdrag till myndigheterna att miljöanpassa sin upphandling och ändringar i kommunallagen. Utredaren pekade också ut hur viktig inköparens roll är i dessa sammanhang. Det krävs en kompetensuppbyggnad och en ökad förståelse hos inköpare för hur upphandling kan driva på utvecklingen, liksom att verktyg utvecklas för att hjälpa inköparen. I propositionen 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (sysselsättningspropositionen), aviserade regeringen ett uppdrag till ett antal myndigheter att återrapportera sina erfarenheter vid tillämpning av lagen om offentlig upphandling vad gäller miljöanpassningen av sin upphandling. Denna uppgift ingår i ett vidare uppdrag som regeringen beslutade om och som innebär att miljöhänsyn i stort skall integreras i statlig förvaltning, enligt ett förslag i SOU 1996:112, Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen (se avsnitt 20 Miljöledningssystem inom statsförvaltningen). Integrering av miljöhänsyn sker genom att i ett första skede införa miljöledningssystem i tjugotalet pilotmyndigheter. Myndigheterna får här också i uppdrag att redovisa frågor avseende miljöanpassning av sin upphandling. För att underlätta för offentliga inköpare har en vägledning utarbetats av , och . Dessutom kommer viss utbildning av inköpare att genomföras inom ramen för pilotprojektet. (Se vidare avsnitt 20 Miljöledningssystem.) Offentlig teknikupphandling och andra åtgärder för främjande av miljöanpassad teknik Utöver upphandling av varor och tjänster kan staten också teknikupp-handla, för att driva på marknaden att utveckla och introducera ny teknik eller nya system som kan lösa specifika problem med stor samhällsrelevans. I sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) föreslogs att en delegation för miljöteknik skall tillkallas med uppgift att föra ut miljö-anpassad teknik på marknaden och främja användandet av sådan. utsågs Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik (N96/2633). redovisade delegationen ett förslag till strategi där bl.a. teknikupphandling ingår. Områden har identifierats där tillgång till miljöanpassad teknik är särskilt angelägen - transporter, byggsektorn, livsmedel och marksanering. Strategin innehåller också konkreta förslag på vad som mer bör göras för att främja utvecklingen av miljöanpassad teknik, t.ex. genom utbildning och seminarier. kommer delegationen att i huvudsak arbeta med att genomföra sitt förslag till strategi. Regeringen planerar också att se över möjligheter och hinder för svensk export på miljömarknaden, åtgärder för att främja export av svenskt miljökunnande, liksom, om och i så fall hur, man bör ställa miljökrav vid exportstöd. Behovet av tillgänglig och trovärdig information om den miljöpåverkan som orsakas av företag växer hos en rad marknadsaktörer, exempelvis företagsanalytiker, kunder, uppköpare, banker, försäkringsbolag, etc. Detta ställer nya krav på informationens innehåll och utformning. Allt fler företag presenterar fristående miljöredovisning eller tar med miljöinformation i årsberättelsen. (JU 1991:71, 1996:4) har på regeringens uppdrag lagt förslag till hur redovisningen av miljöanknuten information kan ges en fastare förankring i det finansiella redovisningsområdets regelverk, SOU 1996:57. Utredningen har föreslagit ett särskilt upplysningskrav i årsredovisningens förvaltningsberättelse för de företag som bedriver anmälningspliktig eller tillståndspliktig miljö-farlig verksamhet enligt miljöskyddslagen. Finansiella institutioner har särskilda, och växande behov av information för att väga in miljörisker i beslut om krediter och investeringar. En särskild utredare tillkallades för att kartlägga tillgängliga källor till miljöinformation och deras relevans för banker och andra finansiella aktörer (M 1996:34). Utredaren fick i uppdrag att föreslå om, och i så fall hur ett gemensamt system för sammanställning och analys av miljöinformation skulle kunna utvecklas, och vilken roll staten bör spela i detta sammanhang. Betänkandet (SOU 1997:4) överlämnades och i detta föreslås bl.a. att de redan existerande kreditupplysningsföretagen utvidgar sin verksamhet till att även omfatta miljöinformation. Detta bör ske i nära samarbete med och andra berörda myndigheter. Miljöledningssystem förkommer i allt större omfattning i näringslivet. Mest kända är ISO 14001 som är ett internationellt standardiserat system och EMAS (Scheme) som är EU:s miljöledningssystem. EMAS bygger på frivilligt deltagande från industrin och har till syfte att förbättra och bedöma industrins miljöarbete och tillhandahålla offentlig information. Förordningen omfattar i första hand industrin men arbete pågår i syfte att utvidga den till att omfatta även andra samhällssektorer. Den initiala tids- och kostnadsåtgången för att ansluta sig till EMAS skulle kunna innebära svårigheter för främst småföretag att följa med i utvecklingen. () har därför uppdraget att informera små och medelstora företag om miljöledningssystem och stimulera projekt i landet som hjälper till att sprida kunskap om främst EMAS. Bl.a har en "miljölinje" inrättats dit företag kan vända sig med frågor. Dessutom har stöd getts till olika projekt i landet som arbetar med att hjälpa företag i sitt miljöarbete. har 14 anläggningar i EMAS-registrerats och mer än 500 anläggningar i EU. Anslutningen förväntas fortsätta i snabb takt. Antalet miljökontrollanter uppgår till ca 150 i EU, varav fem stycken är svenska. I är det SWEDAC som ackrediterar miljökontrollanterna och AB som registrerar de svenska anläggningarna. Regeringen bedömer det väsentligt att svenska småföretag inte halkar efter i utvecklingen och och fortsatta arbete är av central betydelse. Regeringen har beslutat att det är angeläget att genomföra en snar försöks- verksamhet med att utvidga EMAS till andra sektorer. Försöksverksamheten bygger på frivillig överenskommelse mellan AB och olika branschorgan och behöver därför inte regleras i lag. Regeringen anser också att en relativt bred försöksverksamhet bör eftersträvas. har föreslagit att sektorerna transport, skogsbruk, bygg- och anläggning samt fastighetsförvaltning skall omfattas av försöksverksamheten. kommer en utvärdering av EMAS-förordningen att göras. ISO 14 001 är en fastställd internationell standard för miljöledningssystem men med samma struktur som den sen länge använda ISO 9000- serien inom kvalitetssäkring. ISO 14 001 utgör underlag för frivillig certifiering. Systemet är anpassat för användning inom alla typer av verksamheter och har alltså ett bredare anvädningsområde än EMAS. I ISO 14 001 finns inte kravet på en offentlig miljöredovisning. De flesta industriföretag som bygger upp system för miljöledning kommer att integrera ISO 14 001 och EMAS. väntas komma att utpeka ISO 14 001 som lämpligt miljöledningssystem inom EMAS. Miljöhänsyn i det svenska standardiseringsarbetet Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att föreslå hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet (N 1996:93). Utredaren skall - definiera miljöaspekter och redovisa metoder för tillämpning av dessa i standardiseringsarbetet, - föreslå hur den svenska standardiseringsorganisationen och svenska tekniska experter på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till att miljömässiga hänsyn tas i allt standardiseringsarbete och - utarbeta en handlingsplan som dels omfattar allt standardiseringsarbete, dels prioriterar områden där svenska aktörer bör kunna nå resultat på kort och medellång sikt. Förslagen skall också ta hänsyn till kretsloppstänkande samt erfaren-heter inom svenskt och internationellt standardiseringsarbete. Utredningen skall redovisas . I kapitel 16 behandlas utvecklingen av en för närmare. I arbetet med att utveckla en för spelar näringslivet en stor roll. Som redovisats har de svenska utsläppen från industriell produktion minskat betydligt över de . Även om målet att inga skadliga utsläpp skall ske från industrin inte kommer att uppnås så kan belastningen från industriell produktion ändå förväntas att ha nått en låg nivå i alla de västliga länderna runt . Det gäller dock inte för industrin i . Gamla anläggningar tillåts fortfarande ha en hög utsläppsnivå liksom en ineffektiv energianvändning. Industristrukturen är föråldrad och det kommer att krävas en genomgripande omstrukturering . De länder som önskar medlemskap i och som upprättat associationsavtal med EU har redan börjat arbetet med att anpassa sin lagstiftning till EU:s. Ett stort arbete står för dörren men konsekvenserna kan bli mycket gynnsamma då östländerna anpassar sig till EU:s utsläppskrav. har en viktig roll i att bistå östländerna i detta anpassningsarbete. Det gäller inte bara att uppnå väsentligt bättre utsläppsförhållanden för gamla anläggningar men också att förändra industristrukturen till en energisnålare och effektivare kravbild. En hållbar utveckling kan dock inte uppnås enbart genom att begränsa utsläppen från produktionen utan arbetet måste också utsträckas till en effektivare användning av naturresurserna liksom varornas egenskaper i ett kretsloppsperspektiv. kan lämna väsentliga bidrag i denna omställningsprocess. Dels är direkt bistånd viktigt, exempelvis i form av program för s.k. clean production. Dels bidrar svenskt näringsliv genom exempelvis företagskontaker, miljökrav på underleverantörer och genom regionalt samarbete via olika organisationer till en industriell omdaning. Det finns potential för ökning inom båda dessa områden. Politik inriktad på produktion, produkter, avfall och kemikalier infördes producentansvar för förpackningar, returpapper och däck. SNV har inkommit med rapporten: Producentansvar - det första steget, som innehåller en utvärdering av hur producentansvaret fortlöpt i ett antal kommuner och man pekar på förslag till förbättringar av producent- ansvaret avseende samspelet mellan kommuner och producenter/materialbolag. Regeringen fattade beslut om följande förändringar vad beträffar redan infört producentansvar: - obligatoriskt samråd införs i förordning (1994:1235) om producentansvar för förpackningar och i förordning (1994:1205) om producentansvar för returpapper. Producenten skall samråda med kommunen i frågor som rör insamlingssystem för bortforsling av förpackningsavfall samt returpapper. I returpappersförordningen införs samma lydelse som i förpacknings- förordningen, dvs att hushåll och andra skall sortera ut returpapper och lämna det för insamling i de insamlingssystem som producenterna tillhandahåller. Genom ändringen förtydligas producentens skyldighet att tillhandahålla insamlingssystem. Regeringen beslutade om att notifiera ett förslag till införlivande av EU:s förpackningsdirektiv i form av ny förordning om förpackningar. Förslaget innehåller bl.a. en höjning av återvinningsnivåerna för förpackningar . En förordning om producentansvar för bilar har utarbetats och notifierats till EU . Målet är att producentansvaret skall träda i kraft . Ikraftträdandet kan förskjutas beroende på att notifieringsprocessen inom EU kan dra ut . Regeringen har mottagit Kretsloppsdelegationens rapport med förslag till producentansvar i byggsektorn. Delegationen föreslår bl.a. obligatorisk besiktning av miljöfarligt avfall vid åtgärder som alstrar bygg- och rivningsavfall samt att allt sådant avfall måste omhändertas av auktoriserade s.k. återvinnare. Rapporten har remissbehandlats. Kretsloppsdelegationen (M1993:A) överlämnade sitt förslag till ett producentansvar för elektriska och elektroniska produkter (Kretsloppsdelegationens rapport 1996:12) till regeringen. Rapporten har remitterats och regeringen kommer att se över hur ett kretsloppsanpassat system för hanteringen av uttjänta elektriska och elektroniska produkter skall utformas. Regeringen tillsatte en utredning för att se över insamlingen av miljöfarliga batterier och möjligheten till en snabbare övergång från miljöfarliga batterier till mindre miljöfarliga (M1995:64). Utredningen SOU1996:8, överlämnades till regeringen . Betänkandet har remitterats. Ett nytt regelverk för batterier beräknas träda i kraft . Kretsloppsdelegationen skall enligt sina direktiv (dir.M1993:67) ut-forma en strategi för utvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälle med producentansvar för varor. Strategin redovisas till regeringen . Regering beslutade om tilläggsdirektiv för Kretsloppsdelegationen. Delegationen skall i sitt fortsatta arbete föreslå en strategi för en kretsloppsanpassad varuproduktion, utarbeta förslag till krav på varor som skall släppas ut på marknaden, föreslå producentansvar för möbler samt inventera framlagda förslag till utnyttjande av biomassa och därvid klargöra om det råder balans mellan olika förslag till biomasseuttag och tillgång på biomassa. I arbetet som skall vara slutfört , ingår också att göra en kartläggning av i vilken omfattning producenterna har förändrat sitt beteende till en mer kretsloppsanpassad hantering av resurserna. Ett internationellt högnivåmöte om kemikaliesäkerhet mellan företrädare för större internationella kemiföretag och regeringsrepresentanter hölls i . Mötet kom till stånd på initiativ från regeringen. Vid mötet enades parterna om en gemensam deklaration om kemikaliesäkerhet. Regeringen har tillsatt en kommitté som mot bakgrund av ändrade förutsättningar såsom medlemskap i och en eventuellt förändrad riskbild från användningen av kemiska ämnen, skall göra en översyn av kemikaliepolitiken och ge förslag till hur kemikaliepolitiken skall förändras (M1996:40). I uppdraget ingår också att göra en helhetsbedömning av miljöpåverkan av PVC. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . och Kemikalieinspektionen har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till hur riskerna med PVC kan minskas. Uppdragen har remissbehandlats. Ärendena bereds nu i . har uppnått en gemensam position om det s.k. biociddirektivet. Detta direktiv kommer att reglera prövning och utvärdering av andra bekämpningsmedel än jordbrukets bekämpnings-medel (som prövas enligt ett befintligt direktiv). Mycket tack vare ett aktivt arbete från främst och sida har substitutionsprincipen inarbetats som en av grunderna vid tillståndsprövningen. Dessutom pågår inom Kommissionen arbete med att få ut växtskyddsdirektivet i praktisk tillämpning. Detta direktiv är till sin uppbyggnad en parallell till biociddirektivet. Kemikalieinspektionen har att bevaka att den svenska ambitionsnivån i bekämpningsmedels-prövningen kan upprätthållas. Rådet antog också ett direktiv om bortskaffande av PCB/PCT. Direktivet kommer att införlivas i svensk lagstiftning. Arbete som är relaterat till undantag inom kemikalieområdet pågår inom flera av kommissionens arbetsgrupper och kommittéer. Flera frågor som rör klassificering och märkning av kemikalier har fått en för tillfredsställande lösning. Ytterligare andra löses om det av kommissionen överlämnade förslaget till nytt direktiv om klassifiering och märkning av farliga beredningar antas. För undantagen till det s.k. begränsningsdirektivet pågår en översyn inom EU. Regeringen liksom dess myndigheter har kontinuerliga kontakter med företrädare för kommissionen och andra medlemsstater i denna fråga. De svenska undantagen löper ut , och målet för det svenska agerandet är att EU skall anta regler i paritet med de svenska innan övergångsperiodens slut. Regeringen avser vidare att driva på för att få en samlad strategi för kemikaliearbetet inom EU. Regeringen har uppdragit åt Kemikalieinspektionen att kartlägga riskerna samt utveckla kriterier för innehåll av kemikalier i textilier. Uppdraget skall redovisas . och Kemikalieinspektionen har i uppdrag att följa hur kvicksilveravvecklingen går samt att lämna förslag till åtgärder. lämnades en delredovisning till regeringen. Kemikalieinspektionen har också haft i uppdrag att följa avvecklingen av amalgam inom tandvården. Detta uppdrag redovisades till regeringen . De tre kvicksilverrapporterna har remissbehandlats. har vidare i uppdrag att redovisa ett åtgärdsprogram för effektivare och heltäckande insamling av uttjänta varor och produkter som innehåller kvicksilver. Uppdraget redovisas till regeringen . I detta uppdrag ingår att ge förslag till slutförvar av kvicksilver som delredovisas . Inom (UN Environmental Programme) pågår förhandlingar om att göra den frivilliga PIC-proceduren (Prior Informed Consent) till en bindande konvention. Proceduren är ett informationsutbytessystem för handel med farliga kemikalier. Förhandlingarna kommer att avslutas . Inom IFCS (on Chemical Safety) har på beställning av en utvärdering gjorts av stabila organiska miljögifter s.k. POPs (persistent organic pollutants). Utvärderingen skall presenteras för . har deltagit aktivt i arbetet för att få till stånd en konvention om användarbegränsningar och utsläppsreduktion av de 12 farligaste POPsen. Inom LRTAP () konventionen pågår förhandlingar om ett regionalt protokoll för POPs. Förutom de 12 ämnen som ingår i arbete ingår ytterligare några ämnen i LRTAP-arbetet. Förhandlingarna beräknas vara avslutade . Regeringen tillsatte en utredare för att ta fram ett konkret förslag till en skatt som syftar till att minska mängden avfall som deponeras (Fi1995:37). Utredningen 1996:139 redovisades till regeringen . Regeringen uppdrog åt att föreslå kvantitativa mål och åtgärder för en förbättrad avfallshantering som bygger på avfallets egenskaper. Uppdraget redovisades , och har remissbehandlats . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: Inom hushållsssektorn finns en stor | | potential när det gäller arbetet med hållbar utveckling. Arbetet| | med att underlätta för konsumenterna att spela en mer aktiv roll| | när det gäller att motverka miljöproblemen bör kunna ge goda | | resultat. Allmänt om sektorns miljöpåverkan Miljöproblemen beror i högre grad än tidigare på de enskilda människor-nas dagliga livsföring. Exempelvis visar, enligt , överslagsberäkningar att hushållen står för nära hälften av de svenska utsläppen. Enligt utsläppsstatistik från står hushållen för av växthusgaserna, av kväveoxiderna, av utsläppen av flyktiga organiska ämnen, av kväveutsläppen, av fosforutsläppen till haven, mellan av utsläppen av ozonnedbrytande ämnen, av metallutsläppen och av utsläppen av organiska miljögifter. Det rör sig om utsläpp från hushållens transporter, elanvändning, uppvärmning av bostäder, avlopp (där dock en del av utsläppen av både kväve, fosfor och metaller härrör från industrier, som är anslutna till avloppsreningsverken) och utsläpp från varor. Det som tillskrivs hushållssektorn tillskrivs säkerligen i många fall även andra sektorer. Det är dock klart att den enskildes agerande ofta är avgörande. Det är därför viktigt att fler konsumenter blir medvetna om betydelsen av att handla - i dubbel bemärkelse - miljöanpassat och att efterfrågan på marknaden leder till att de varor som produceras belastar miljön så lite som möjligt. En viktig konsumentpolitisk uppgift är därför att underlätta för konsumenterna att bedöma miljökonsekvenserna av sitt agerande samt att länka in människorna i konsumtionsmönster som är så lite miljöbelastan-de som möjligt. I propositionen Aktiv konsumentpolitik (prop. 1994/95: 140), som antog (bet. 1994/95: LU32, rskr. 1994/95:438), anges som ett av de fyra målen för konsumentpolitiken att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestning-arna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Spännvidden på de problem som konsumenterna kan ställas inför är stor. Det kan röra sig om att det inte produceras eller marknadsförs miljöanpassade alternativ, att nya fakta och nya tekniker inte är kända och att bostäder inte planeras på ett sådant sätt att konsumenterna har praktiska möjligheter att leva upp till sina ambitioner etc. Ett särskilt problem är att det finns en tendens att informationen till konsumenterna splittras när det gäller olika aspekter på en vara eller en tjänst. Det kan gälla pris, kvalitet, säkerhet, energiåtgång och andra miljöaspekter. Samhälleliga strukturer kan naturligtvis vara av stor betydelse för att konsumenternas beteende skall kunna bli mer miljöanpassat. Detta gäller exempelvis beträffande avfallshantering samt inom transportområdet. Glädjande nog har konsumenternas medvetenhet om sambandet mellan konsumtion och miljö stadigt ökat och människor är villiga att ta ett större ansvar för miljön. Inom hushållssektorn finns en stor potential när det gäller arbetet med hållbar utveckling. Arbetet med att underlätta för konsumenterna att spela en mer aktiv roll när det gäller att motverka miljöproblemen bör kunna ge goda resultat. Planerade och pågående åtgärder Genom miljömärkningen finns ett instrument, som hjälper konsumenterna att påverka. Statskontoret har utrett vissa frågor rörande organisationen i när det gäller det nordiska miljömärkningssystemet, Svanen, och EU:s miljömärkning, den stiliserade blomman. Remissbehandlingen är slutförd och beredning pågår. En proposition avses läggas med förslag rörande miljömärkningsverksamhetens hemvist och organisation. arbetar med frågor som rör miljö- och konsumtion. T.ex. provas olika konsumentprodukter med hänsyn till bl.a. energiförbrukning och olika miljöaspekter. Informationsinsatser genom-förs för att underlätta för konsumenterna att fatta väl avvägda inköps-beslut. Vidare ingriper mot vilseledande användning av miljöargument i reklam. Konsumenternas val av bil är av betydelse för miljön. Enligt riktlinjer, som reviderats efter överläggningar med , måste bränsleförbrukning, miljöklass och kol-dioxiduts- läpp anges i marknadsföringen. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att utreda hur miljömålet i konsumentpolitiken skall uppnås samt lägga fram förslag till en åtgärdsinriktad handlingsplan. Betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108) överlämnades . Betänkandet har remissbehandlats. Flera av förslagen är tvärsektoriella, varför nära sam-arbete med andra departement kommer att äga rum. Bl.a. behandlas frågor rörande varor, transporter och boende.