prop · GK031D12 · 1997-01-01 00:00:00 — En av arbetsgruppens slutsatser är att man bör se lärarutbildningen i ett vidgat perspektiv där ämnesinstitutioner, metodik- och pedagogikinstitutioner och skola har ett gemensamt ansvar för utbildningen. En annan slutsats är att man inom lärarutbildningen måste förstärka både teori- och forskningsanknytningen samt yrkespraktikens ställning. Det råder en ojämn fördelning av forskningsresurser när det gäller skolan som kunskapsområde jämfört med andra områden. Skolan har ett alltför begränsat inflytande över lärarutbildningarnas uppläggning, forskningsfrågor samt annan kunskapsutveckling. En tredje slutsats är att den decentralisering som skett såväl inom högskolan som skolan kräver ett regionalt ansvarstagande och en bättre fungerande samverkan mellan högskolan och skolan. Arbetsgruppens rapport ger dels en bakgrund för principdiskussioner bland de ansvariga för lärarutbildningen på lokal och regional nivå, dels förslag till centrala åtgärder. Arbetsgruppen har också behandlat utvärdering av grundskollärarutbildningen. Flertalet remissinstanser instämmer i arbetsgruppens probleminventering och diskussion om hur förändringarna i skola, förskola, arbetsliv och samhälle ställer nya och annorlunda krav på lärarna. Rapporten anses av många vara ett konstruktivt och värdefullt underlag för att utveckla lärarutbildningen. Medan vissa uttrycker uppskattning över att arbetsgruppen förlitar sig på högskolans kraft och förmåga att självständigt bearbeta de flesta problemen, uttrycker andra uppfattningen att många av förslagen är till intet förpliktigande och att alltför mycket överlåts till högskolorna för att åstadkomma nödvändiga förändringar. Flera beklagar att vissa aspekter inte tagits upp till behandling t.ex. den sneda könsfördelningen inom många av utbildningarna eller rekryteringen till utbildningar inom naturvetenskapliga ämnen samt att arbetsgruppen ibland enbart påtalat brister utan att lämna förslag till lösningar. Ett antal högskolor och vissa remissinstanser hänvisar till utredningen om kompetenskraven för gymnasielärare i yrkesämnen, Höj Ribban! - Lärarkompetens för yrkesutbildning (SOU 1994:101) och behovet av att påskynda genomförandet av förslag som utredaren lägger fram. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Resurser avsätts för lärarutbildningarnas | | forskningsanknytning. | | Resurser avsätts för kompetensutveckling av lärarutbildare. | | | | Regeringens bedömning: Bildandet av regionala utvecklingscent- | | rum bör stimuleras. | | Vid varje universitet och högskola med lärarutbildning bör hög-| | skoleledningen ta ett samlat ansvar för denna. Lärarutbildningen| | bör vara väl sammanhållen, av hög kvalitet och likvärdig med | | lärarutbildningarna vid övriga lärosäten i landet. | | Yrkeserfarenhet från andra områden än skolan bör tas tillvara | | inom lärarutbildningen. | | Utbildningen av lärare med inriktning mot undervisning i | | naturvetenskapliga och tekniska ämnena bör öka. | | För budgetåren 1998 och 1999 bör planeringsförutsättningen vara| | att lärarutbildningarna erhåller ytterligare medel för | | forskningsanknytning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen vill liksom arbetsgruppen betona att kvaliteten i lärarutbildningen är av avgörande betydelse för kvaliteten i skolans verksamhet och utveckling. Vidare vill regeringen understryka vikten av att den enskilda högskolan tar ett samlat ansvar för lärarutbildningen och utnyttjar hela bredden av sin kompetens för denna uppgift samt anpassar sin beslutsstruktur därefter. Regeringen vill särskilt påpeka att lärarutbildningen omfattar såväl den utbildning som är förlagd till lärarutbildningsinstitutioner som den som är förlagd vid ämnesinstitutioner och den som är skolförlagd. Det är också angeläget att den enskilda högskolan finner former för goda kontakter med kommuner och arbetsliv. Regeringen avser att komplettera högskoleförordningen med en bestämmelse om varje högskolelednings uppgift att säkerställa en väl sammanhållen lärarutbildning. Regeringen instämmer i arbetsgruppens bedömning att det finns ett stort behov av att förstärka lärarutbildningarnas vetenskapliga bas och att kontakter måste skapas mellan olika forskningsområden, skolan och lärarutbildningen. Denna bas är självfallet betydligt bredare än enbart den forskning som bedrivs inom lärarutbildningen i snäv mening. Kontakter måste därför skapas mellan de lärarstuderande och forskning av olika slag. Det gäller att öka intresset för skolan och vad som sker där inom olika forskningsområden, t.ex. ung- domskulturforskning, etik och invandrarforskning. Det gäller att inleda en process som dels leder till att forskningsresurser byggs upp direkt vid lärarutbildningsinstitutioner, dels stimulerar forskning för skolans och lärarutbildningens behov vid ämnesinstitutioner som medverkar i lärarut- bildningen. Detta senare kan vara t.ex. ämnesdidaktisk forskning eller tvärvetenskaplig didaktisk forskning. Det finns ett stort behov av praktiknära forskning där det gäller att fånga fenomen och frågor som är viktiga för lärarpraktiken. Det är angeläget att lärare i skolan och förskolan, skolledare och skolpolitiker ges möjlighet att stimulera till och delta i forskning som ett led i skolans utvecklingsarbete. En ökad forskning är även av betydelse för att höja andelen lärare och lärarutbildare med forskarutbildning samt för att höja kvaliteten på de lärarstuderandes examensarbeten. Det är nödvändigt att universitet och högskolor utvecklar möjligheter som underlättar för studenter med lärarexamen att börja forska. Regeringen föreslår därför en satsning på forskning inom lärarutbildningens område med . Forskningen skall ha relevans för skolområdet och lärarutbildningen. Den skall vidare omfatta forskarutbildning för yngre lärarutbildade medarbetare på respektive högskola. Forskningsprojekten kan bygga på samarbete mellan institutioner som medverkar i lärarutbildningen. Projekten förutsätts till viss del finansieras av respektive högskola. Det organ regeringen bestämmer skall besluta om fördelningen av dessa forskningsmedel. Se även avsnitt 5.5.1. Medel anvisas under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. För de två följande åren bör planeringsförutsättningen vara en fortsatt sats- ning om ytterligare respektive . Med särskilda medel för kompetensutveckling av lärarutbildare förstärks högskolans möjligheter att utveckla kompetensen för lärarutbildning och att bygga upp forskningsmedverkan på angelägna forskningsområden. Regeringen instämmer också i arbetsgruppens förslag om särskilda medel för kompetensutveckling av lärarutbildare och föreslår att avsätts för . Medlen skall kunna utnyttjas för t.ex. magisterprogram för lärarutbildare, kurser inom forskarutbildning och för lärarutbildare utan egen omfattande erfarenhet av aktuella skolfrågor. Det organ regeringen bestämmer skall besluta om fördelningen av dessa medel för kompetens- höjning. Medel anvisas under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Som planeringsförutsättning bör gälla en fortsatt satsning om respektive om . Decentraliseringen på utbildningsområdet ställer krav på en fördjupad lokal diskussion om skolans och lärarutbildningens innehåll och planering. Ett regio- nalt utvecklingscentrum skulle kunna bli ett självklart forum för högskola, skola och förskola i gemensamma frågor om grundutbildning, kompetensutveckling, fortbildning, vidareutbildning, forskning osv. Regeringen instämmer i arbetsgruppens analys av behovet av regionala forum där utbildningsväsendets intressenter möts och kan utveckla ett samarbete i den omgivande regionen. Syftet med verksamheten vid dessa centrum är att stärka de praktiska och teoretiska delarna i lärarutbildningen, skapa forum för erfarenhetsutbyte och stärka möjligheterna till vidareutbildning och fortbildning. Förutsättningarna för framgång är dock ett gemensamt intresse och ansvarstagande från kommuner, skola, förskola och högskola. Formerna för regionala centrum måste kunna variera och anpassas efter de skilda förutsättningar som finns inom olika regioner. finns goda erfarenheter av regionalt samarbete mellan högskola och skola att bygga vidare på. Regeringen förutsätter att högskolorna utvecklar samarbetsmodeller tillsammans med förskolor, skolor och kommuner. Regeringen avser att stödja utvecklingen av regionala utvecklingscentrum genom att t.ex. utnyttja dessa för skilda uppdrag. Övriga ställningstaganden med anledning av arbetsgruppens förslag På samma sätt som högskolan har ett ansvar för att erbjuda lämplig fortbildning och vidareutbildning för vuxna i andra delar av arbetslivet bör högskolan i sitt utbud även ha utbildning som är anpassad för yrkesverksamma lärare i förskola och skola. Regeringen ser med tillfredsställelse på de utvecklingsförsök som görs med användande av ny teknik, distansutbildning, kurser med anpassad studietakt m.m. för att tillgodose lärares efterfrågan på fortbildning och vidareutbildning och förutsätter att högskolorna avsätter resurser för att erbjuda ett stort och varierat utbud av sådana utbildningar. Med en utveckling av regionala utvecklingscentrum skulle sådana kunna få en betydelsefull roll i utformningen av kompetensutvecklingen. I arbetsgruppens rapport har betonats behovet av en översyn av examens- beskrivningarna, i synnerhet såvitt avser kraven på gymnasielärarexamen. Regeringen har beslutat om en ändring av examensbeskrivningen för gymnasielärarexamen i högskoleförordningen (1993:100). Härigenom har regeringen behandlat de förslag till förändringar i lärarutbildningen för lärare i gym- nasieskolans yrkesämnen som lämnades i betänkandet Höj Ribban! - Lärarkompetens för yrkesutbildning (SOU 1994:101). Ändringen innebär en höjning av kraven på teoretisk utbildning för lärare i yrkesämnen genom krav på högskoleutbildning i de fall relevant sådan erbjuds. Här har behandlats de förslag i betänkandet som är inriktade mot lärarut- bildningen; dvs. ett höjt kompetenskrav om 80 poäng för antagning till gym- nasielärarutbildning i yrkesämnen och alternativa möjligheter till heltids- studier i en decentraliserad form. Av de remissinstanser som yttrat sig om höjningen av de teoretiska kraven för antagning till lärarutbildning instämmer nästan samtliga i att kompetenskraven behöver höjas, såväl teoretiskt som vad avser praktisk yrkeskunskap. Flera remissinstanser påpekar dock att kraven på teoretiska kunskaper varierar mellan olika yrkesområden. Huruvida nivån skall ligga på 80 poäng råder det mycket delade meningar om. Förslaget till alternativ studietakt och decentraliserade studieformer bemöts positivt av de flesta remissinstanser som yttrat sig över det. Några remissinstanser pekar på problem med en alltför utdragen studietid för såväl studenterna som eleverna i de skolor där praktiken sker. Flera remissinstanser pekar på andra varianter av förläggningen av studierna och praktiken. Förordningsändringen innebär en höjning av kraven på teoretisk utbildning för lärare i yrkesämnen genom krav på högskoleutbildning om minst 60 poäng i de fall relevant sådan erbjuds. Ändringen är ett uttryck för regeringens önskan att balansera kraven på teoretisk kunskap och yrkeskunskap i gymnasielärarexamen. För att underlätta integrationen mellan olika lärarkategorier i gymnasieskolan lämnas i förordningen utrymme för en examen som ger möjlighet att kombinera undervisning i kärnämne och karaktärsämne; i föregående examensbeskrivning benämnda allmänt ämne och yrkesämne. Högskolornas ökade möjligheter till distansutbildning underlättar uppläggning- en av studierna i former som tillmötesgår utredarens förslag. Regeringen avser att noga följa konsekvenserna av ändringen av examensbeskriv- ningen. Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning om behovet av ett bättre samspel mellan praktik och teori i utbildningen med anledning av de förändrade kraven på lärarna. Ett sådant samspel kräver att lärares yrkespraktik får en starkare ställning i lärarutbildningarna. Det är nödvändigt att högskolan tar ett samlat ansvar för alla delar i utbild- ningen och preciserar vilka kunskapsmål som skall uppnås med praktiken. Rege- ringen vill här påminna om vad som framförts i propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264) om lärosätenas ansvar vad gäller avskiljande av studenter inom utbildningarna för undervisningsyrken. Skola och förskola bör ges ett stort inflytande över lärarutbildningen i alla dess delar. Praktiken har en nyckelroll i en fördjupad samverkan mellan hög- skolan, förskolan och skolan. Med kommunernas driftsansvar för skola och för- skola kommer tyngdpunkten i en sådan samverkan att ligga på lokal nivå. Detta är en del av motiven för regeringens förslag om regionala utvecklingscentrum. Lärarnas användning av informationsteknik Lärarnas användning av informationsteknik, IT, som hjälpmedel i det pedagogiska arbetet är av central betydelse för att ge eleverna och för att skolan skall kunna använda IT för att bättre uppfylla sina mål. Högskolornas insatser inom lärarutbildningarna vad gäller att utnyttja den nya tekniken varierar. Arbetsgruppen föreslår att universitet och högskolor utarbetar handlingsprogram för användningen av informationsteknik i lärarutbildningen. Regeringen anser att alla lärare skall ha kunskap och erfarenhet inom IT- området. Regeringen har anmält detta i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). För att skärpa kraven på de blivande lärarna har regeringen beslutat om ett tillägg till examensbeskrivningarna för berörda lärarexamina, om krav på förmåga att använda datorer och andra information- stekniska hjälpmedel samt kunskap om hur dessa kan användas i undervisningen, att gälla för lärarexamina . Vidare har regeringen i den nämnda propositionen anmält att bör avsättas för lärarutbildare. Medlen är avsedda för att säkerställa kompetens inom informationsteknikområdet hos de examinerade lärarna. I samma proposition anmäldes även särskilda forskningsresurser om för pedagogikämnet med inriktning på användning av IT i undervisningen. Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela dessa medel mellan lärosätena. Skolans samhällsansvar - demokrati, jämställdhet m.m. Skolans värdegrund och fostrande uppgift måste ägnas stor uppmärksamhet inom lärarutbildningen. Att kunnigt och engagerat behandla frågor som rör demokrati, etik, mobbning, främlingsfientlighet och rasism, elev- och föräldrainflytande, kulturskillnader m.m. är en viktig uppgift för varje lärare i den svenska skolan. avser därför att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att förbättra samverkan vad gäller arbete med skolans värdegrund. För att öka jämställdheten i skolan och samhället har lärarna en viktig uppgift såväl som förebilder som i sin undervisning. Obalans i antalet kvinnliga och manliga lärare råder främst i de lägre stadierna i skolan och i vissa program i gymnasieskolan. För att öka kvaliteten i skolans arbete och för att barn och ungdomar skall få goda förebilder bland både kvinnor och män är det viktigt att öka jämställdheten på alla nivåer i skolan. Här spelar rekryteringen till lärarutbildningen en nyckelroll. Det är därför nödvändigt att högskolan i sin rekrytering till lärarutbildningarna verkar för att öka andelen studenter av underrepresenterat kön. Självfallet måste studenterna också få kunskap om hur jämställdhet bäst kan främjas i skolans arbete. Många barn i dagens skola har invandrarbakgrund. Trots detta finns det ytterst få personer med denna bakgrund i högskolans lärarutbildningar, bland lärarstuderande och skolans aktiva lärare. Detta hotar att leda till att barn och ungdomar med invandrarbakgrund inte uppfattar den svenska skolan som sin, vilket ökar risken för att de inte heller uppfattar det svenska samhället som sitt. Regeringen anser det ytterst värdefullt att den mångkulturella skolan utvecklas i olika avseenden och instämmer i arbetsgruppens förslag att universitet och högskolor bör verka för att en större andel studenter med invandrarbakgrund rekryteras till lärarutbildningen. Som ett led i denna utveckling har regeringen tilldelat i särskilda medel för att utveckla metoder för att förbereda och utbilda blivande lärarstudenter med invandrarbakgrund i svenska språket och om svenska samhällsförhållanden. Regeringen föreslår vidare i avsnitt 5.5 Forskning och forskarutbildning att särskilda medel för forskning och utveckling av undervisning i svenska som andra språk tilldelas . Beträffande fortsatt forskning inom invandrarområdet hänvisas till ovannämnda avsnitt. Regeringen anser det angeläget att finna nya vägar in i lärarutbildningen. Det kan vara nödvändigt när det gäller att rekrytera något äldre studerande med arbetslivserfarenhet, eller personer med yrkeserfarenhet från andra områden, i synnerhet från det tekniskt-naturvetenskapliga området. Härigenom kommer skilda livserfarenheter lärarutbildningen och läraryrket och därmed eleverna tillgodo. Det kan t.ex. vara militär personal med önskemål om en civil karriär eller fritidspedagoger med önskemål om vidareutbildning inom det naturvetenskapliga området. För att vidga rekryteringsbasen bör högskolorna erbjuda ökade möjligheter till studier på deltid och på distans samt ge möjlighet för studerande med ovannämnda bakgrund att tillgodoräkna sig tidigare yrkeserfarenhet av relevans för lärarutbildningen. -------------------------------------------------------------------- | Under detta verksamhetsområde finns två anslag till gemensamma | | ändamål för utbildning och forskning. Det är medel dels för Sveri-| | ges medlemskap i , dels för utvecklingsarbete m.m. inom | | verksamhetsområde. Svenska har under /95 tillsammans med andra organisationer och myndigheter arbetat med en rad olika projekt i linje med program och informerat om verksamhet. Medlen under anslaget Utvecklingsarbete inom område m.m. har under /95 använts i första hand till utveckling av det ADB-baserade studieregistret och för statistik inom utbildningsområdet. En ökning av resurserna för Unesco-verksamheten föreslås med hänsyn till åtaganden. De förändringar som föreslås under anslaget E2. Utvecklingsarbete inom område m.m. är i huvudsak av teknisk natur. Verksamhetsområdets anslagsutveckling () - Utgift 1994/95 49,3 - Anvisat 1995/96 77,2 - Utgiftsprognos 1995/96 72,2 - därav 68,1 - Förslag 1997 54,8 - Beräknat 1998 59,1 - Beräknat 1999 60,4 Kostnader för medlemskap i m.m. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 34 914 1995/96 Anslag 35 596 Utgiftsprognos 35 596 därav 1996 34 596 1997 Förslag 35 828 1998 Beräknat 36 473 1999 Beräknat 37 369 Beloppen anges i tusental kronor I rådets instruktion (SFS 1996:646) sägs att Svenska har till uppgift att för del vara sådant nationellt samarbetsorgan som enligt stadgan för förutsätts finnas för att samordna de viktigaste nationella organen inom område med organisationens verksamhet. Rådet skall främja verksamhet i och stödja svenska insatser inom ramen för organisationens program. Medlemsländernas bidrag till reguljära budget fastställs av generalkonferensen, som hålls . Den svenska andelen av budget utgör . Beloppet betalas dels i franska franc dels i amerikanska dollar. Det innebär att anslaget till stor del är valutaberoende. Årsavgiften fastställdes av generalkonferensen . uppgår avgiften till . Avgiften till konventionen om världens natur och kulturarv och bidraget till det internationella centret för konservering i (ICCROM) uppgår vardera till av årsbidrag till . har under tidigare budgetår erlagt ett bidrag till Internationella kulturfond. För kommande budgetår beräknas bidraget till . Förutom årsavgifterna till och konventionerna m. m. ingår även medel för de administrativa kostnaderna för Svenska . För innevarande budgetår är dessa kostnader beräknade till . har sedan generalkonferensen en ledamot i . Styrelseuppdraget innebär ökade uppgifter för Svenska och extra kostnader för styrelseuppdraget. Det gäller bl. a. ersättning för förlorad lön och ökade resekostnader. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att kostnaderna översteg budgeten med . Den ökade kostnaden sammanhänger med dels att medlemsavgiften till höjdes, dels fördyringar på grund av valutaförändringarna under budgetåret. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Förutom att anordna konferenser, seminarier m.m. inom olika | | delar av program skall Svenska under de | | närmaste åren arbeta med frågor som är relaterade till | | representation i . Genom representationen ges | | goda möjligheter att utöva inflytande på | | verksamhet. Behovet av nordiskt samarbete inom Unesco-området | | inför styrelsens möten skall tillgodoses. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 35 828 tkr | -------------------------------------------------------------------- Svenska har i sin anslagsframställning anmält behov av ytterligare medel med hänvisning till ökade kostnader för resor, uppehälle, arvoden etc. bl a i samband med generalkonferens , ersättning m.m. för svenska ledamoten i samt för förberedelsearbete inför en kulturministerkonferens i . Mot denna bakgrund har vissa medel omfördelats inom utgiftsområde 16 för att finansiera de ökade kostnaderna under anslaget. För nästa budgetår beräknas anslaget till totalt . Utvecklingsarbete inom område m.m. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 14 423 1995/96 Anslag 41 616 Utgiftsprognos 36 616 därav 1996 33 516 1997 Förslag 18 947 1998 Beräknat 22 615 1999 Beräknat 23 040 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget avser utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamheter eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt samt viss övergripande statistik. Anslaget kan även tas i anspråk för vissa andra myndighetsövergripande verksamheter av tillfällig art. I nu gällande ansvarsfördelning för officiell statistik inom utbildnings- ningsdepartements område finansieras den officiella skolstatistiken via anslag till och högskolestatistiken via anslag till . Den statistik som gäller utbildningsväsendet som helhet finansieras via anslag till SCB. Detta gäller utbildningsregistret, elevuppföljningar, personalutbildningsstatistik, analyser av utbildning/arbetsmarknad m.m. Från förevarande anslag finansieras särskilt översiktspublikationerna Utbildningsstatistisk årsbok (utkommen ) och Fickskolan (utkommen ). För detta ändamål har anvisats under innevarande budgetår. har anvisats för en undersökning av invandrares utbildning. Undersökningen har genomförts och slutrapporterats och resultatet har används för att uppdatera utbildningsregistret. SCB har i sin anslagsframställning anmält ett ökat medelsbehov på för gemensamma utbildningsändamål såsom ökad tillgänglighet, frekventare publicering av Utbildningsstatistisk årsbok, internationellt uppgiftslämnande m.m. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 18 947 tkr | | | | Övrigt | | | | Anslaget skall användas för utveckling av system som skall leda| | till effektiviseringar och kostnadsminskningar i | | myndigheternas verksamheter eller av system som ger ökad | | tillgång till information nationellt och internationellt samt | | viss övergripande statistik. Även vissa andra | | myndighetsövergripande verksamheter eller projekt av tillfällig | | art skall kunna finansieras från anslaget. De medel som under innevarande budgetår beräknats för försöksverksamheten med medieburen utbildning inom skolväsendet (; räknat på 18 mån) har överförts till anslagen A 2. Skolutveckling och A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning.