prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Avgifterna finansierades via en särskild rampost som disponerades av . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslagssparandet ökat med . Orsaken till detta är enligt Statskontoret att intäkterna under anslaget ökat samt att resurserna inte kunde omdisponeras mellan verksamhetsgrenarna i enlighet med efterfrågan på verkets tjänster med den finansieringsmodell som gällde 1994/95. Statskontoret har återbetalt av anslagssparandet. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att förbrukningen på anslaget beräknas uppgå till . Det övergripande målet för verksamheten ligger fast. Ramanslag 59 325 tkr Beräknade avgiftsinkomster 17 600 tkr Statskontorets årsredovisning visar att Statskontoret genomfört uppdrag och gjort stabsinsatser av i stort sett samma omfattning som föregående år. Samtliga departement har utnyttjat Statskontorets kompetens och uppdragen har avsett såväl omprövning av statliga åtaganden som styrning och effektivisering av statligt finansierad verksamhet. Det ekonomiska resultatet visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten - i första hand inköpssamordningen på IT-området - har ökat. Målet med full kostnadstäckning är nu uppnått. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar mot Statskontorets årsredovisning. Statskontoret föreslår i sin anslagsframställning en oförändrad resursram. Särskilda insatser av engångskaraktär avser Statskontoret finansiera med sitt anslagssparande, som vid ingången av nästa budgetår beräknas uppgå till ca . Det gäller bl.a. insatser åt den Förvaltningspolitiska kommissionen och Toppledarforum. I anslagsframställningen tar Statskontoret även upp behovet av fortsatt arbete inom telekommunikationsområdet efter det att STATTEL-delegationens arbete avslutas och lämnar förslag om fortsatta insatser för gemensamma telekommunikationstjänster i den offentliga förvaltningen. Genom vårens upphandling av telefonitjänster har STATTEL-delegationen slutfört sitt uppdrag. I sin slutrapport till regeringen föreslår delegationen att det uppdras åt Statskontoret att fullfölja delegationens arbete på telekommunikationsområdet. Mot bakgrund av den redovisning som lämnats drar regeringen följande slutsatser. Enligt regeringens uppfattning har Statskontoret uppnått ett tillfredsställande verksamhetsresultat. Det övergripande målet för verksamheten vid Statskontoret bör vara oförändrat. Statskontoret bör fortlöpande uppmärksamma regeringen på behov av sektorsövergripande och kostnadssänkande åtgärder. Regeringen avser att uppdra åt Statskontoret att överta ansvaret för de av STATTEL-delegationen ingångna avtalen och för det fortsatta arbetet med effektivisering på telefoni- och telekommunikationsområdet. Regeringen anser det angeläget att myndigheterna utnyttjar de besparingsmöjligheter som STATTEL- avtalen ger. 1994/95Utgift 351 6001, Anslagssparande 16 781 2) Utgiftsprognos 501 000 1995/96Anslag 494 557 därav 1996 348 000 1997 Förslag 328 802 1998 Beräknat326 122 1999 Beräknat323 941 1 Anslaget ; Statistik, register och prognoser 2 Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet för officiell och annan statlig statistik. Enligt det övergripande målet skall SCB verka för att den statliga statistiken håller en god kvalitet, är objektiv och görs allmänt tillgänglig med beaktande av att uppgiftslämnandet underlättas och att lämnade uppgifter skyddas genom anonymitet och sekretess. SCB skall vidare ansvara för statistikproduktion och internationell rapportering som inte åligger annan myndighet. Genom sin uppdragsverksamhet skall SCB ytterligare öka statistikens och de statistiska datalagrens tillgänglighet och användning. Anslaget finansierar produktion av sektorövergripande statistik samt stöd och övervakning av det statistiska systemet. Det övergripande målet för verksamheten ligger fast. Ramanslag 328 802 tkr Beräknade avgiftsinkomster 330 000 tkr Enligt årsredovisningen har SCB:s verksamhet resulterat i ett positivt ekonomiskt resultat för /95. Den del av verksamheten som finansieras över anslaget gav ett överskott på . Uppdrags- verksamheten som svarar för nästan hälften av SCB:s hela omsättning genererade ett överskott på . Anslagssparandet uppgick vid budgetårets utgång till . Verket har under budgetåret utnyttjat av tidigare års anslagssparande. Enligt SCB är det för tidigt att uttala sig om effekterna av statistikreformen men överväger de positiva erfarenheterna. Uppdragsverksamhetens andel av verksamheten har ökat väsentligt till följd av reformen. Statistikproduktionen har fullföljts enligt planerna. Successiva anpassningar har skett till nya behov och flera utredningar om förändringar pågår. Den beslutade besparingen på t. o. m. beräknas kunna genom rationaliseringar. Kvalitetsutvecklingen har varit övervägande positiv. Anpassningar har gjorts till användarnas behov vad gäller innehållet i statistiken och även tillförlitligheten har ökat. SCB har i stort klarat anpassningarna av statistiken till utan att andra användare har missgynnats. Problem återstår dock, liksom i övriga EU-länder, vad gäller utrikeshandelsstatistiken. Statistikunderlag för handelsutbytet med övriga EU-länder kan inte längre samlas in genom rutiner utan måste samlas in genom särskild enkät reglerad i detalj genom en EU-förordning. Statistikens tillförlitlighet påverkas negativt av ett visst svarsbortfall och genom att små företag, enligt EU-reglerna inte ingår i undersökningen. delas arbetet med statistiken för handel med EU:s medlemsländer mellan SCB och , där samlar in uppgifterna och kontrollerar rimligheten medan SCB svarar för bearbetning, publicering och vidarebefordran till EU- kommissionen. Regeringen bedömer på grundval av årsredovisningen att verksamhetens resultat är gott i förhållande till insatta resurser. Det är positivt att statistikproduktionen genomförts enligt planerna och att uppbyggnaden av förvaltningsuppgifterna fortsätter. Kvalitetsfrågorna bör fortsatt vara en högt prioriterad uppgift inom SCB. Punktligheten vid publicering av statistik måste förbättras. SCB bör ytterligare stärka sin roll som samordnande myndighet för statistikfrågor. Samordning behövs bl.a. för att stärka statistikens kvalitet och underlätta uppgiftslämnandet. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar mot SCB:s årsredovisning. I den fördjupade anslagsframställningen framhåller SCB att ökade krav på statistik från inte kommer att kunna uppvägas av rationaliseringsåtgärder. SCB föreslår därför att ambitionsnivån sänks inom en rad statistikprodukter som efterfrågas av inhemska användare. SCB betonar dock att omfattningen av EU- kraven är svår att bedöma. Vad gäller uppdragsverksamheten räknar SCB med en ökning på vilket innebär att den skulle omsätta ca . EU-samarbetet på statistikens område innebär att den svenska officiella statistiken, som tidigare styrdes genom beslut av regering och riksdag, numera i ökande grad styrs av EU. EU:s sekundärlagstiftning innehåller ca 70 bindande rättsakter på statistikområdet och ett 40-tal är under behandling. har kraven på ekonomisk statistik och jordbruksstatistik dominerat. och förberedelserna för EMU har skärpt kraven på ekonomisk statistik. Därutöver förutses krav komma på bl.a. utbildningsstatistik, arbetsmarknads- och välfärdsstatistik samt miljöstatistik. Regeringen anser att nödvändiga resursförstärkningar för bl.a. EU-statistik måste uppnås genom omprioritering inom anslaget. Regeringen delar SCB:s uppfattning att kommande krav på EU-statistik är mycket osäkra. Det är svårt att bedöma när i tiden ett förslag till rättsakt skall förhandlas i rådet liksom utfallet av förhandlingarna. Erfarenheterna visar att dessa ofta resulterar i statistikkrav som är lägre än i de ursprungliga förslagen. Regeringen är mot denna bakgrund inte nu beredd att godta vissa av de ambitionssänkningar som SCB har föreslagit för att finansiera EU-statistik som ännu inte är beslutad. Således bör de föreslagna neddragningarna inom arbetsmarknads- och utbildningsstatistiken inte genomföras . Regeringen har för avsikt att se över grunderna för konsumentprisindex varför de föreslagna ambitionsnivåsänkningarna inom detta område bör avvakta. Regeringen är inte heller beredd att nu godta förslaget till neddragning vad gäller inkomstfördelningsundersökningen och undersökningen rörande levnadsförhållanden liksom undersökningarna inom bostadsområdet. Vidare avser regeringen att ytterligare utveckla samarbetet med SCB för att förbättra möjligheterna till framförhållning och bedömning av EU:s program för ett europeiskt statistiksystem. EU-statistiken och den nationella statistiken måste ytterligare samordnas för att frigöra resurser för produktion av den statistik som är regelstyrd. Enligt regeringens uppfattning bör beslutad EU-statistik styra vilken typ av officiell statistik som skall produceras. Detta kan innebära att inhemsk statistik måste nedprioriteras eller t.o.m. läggas ner i det fall alternativa finansieringsformer inte står till buds. Vissa statistikområden kommer dock även i fortsättningen att kräva inhemska särlösningar. Undersökningar som genomförs med viss intermittens skall i fortsättningen finansieras inom den nu föreslagna ramen. Detta avser till största delen valstatistik. Medel har inte beräknats för statistik i samband med val till EU- parlamentet. Enligt regeringens uppfattning skall de övergripande målen för SCB:s verksamhet vara oförändrade. Mot bakgrund av det som nämnts ovan har regeringen beräknat anslaget för till . Besparingarna på anslaget skärper ytterligare kravet på SCB att genomföra omprioriteringar. Enligt regeringens uppfattning skall sådan produktion av statistik och sådana förvaltningsuppgifter som stöder EU:s gemensamma statistiksystem och centrala svenska behov prioriteras. SCB bör ytterligare noggrant pröva behovet av befintlig och ny statistik. Prövningen bör gälla samtliga statistikområden. SCB bör löpande överväga bl.a. andra produktionsformer, längre intervall mellan undersökningarna eller att helt lägga ner enskilda statistikprodukter. Regeringen har beräknat anslaget för till . Beräkningarna inkluderar en minskning av anslaget med till följd av tidigare beslutade besparingar samt en minskning med preliminärt till följd av en ytterligare besparing. har anslaget beräknats till . Folk- och bostadsräkning ------------------------------------------------------- 1995/96Anslag 37 000 Utgiftsprognos 21 000 1,2) därav 1996 21 000 1997 Förslag 70 000 1998 Beräknat 70 000 1999 Beräknat 70 000 1Anslaget Folk- och bostadsräkning 2 Beloppen anges i tusental kr Anslaget finansierar uppbyggnad av lägenhetsregister, förbättrad folkbokföring och statistisk bearbetning inför en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Anslaget disponeras av , () och (). Reservationsanslag 70 000 tkr Regeringen har uppdragit åt RRV att granska förberedelserna inför folk- och bostadsräkningen och lämna förslag till kostnadsbegränsningar. har beslutat att det skall genomföras en registerbaserad folk- och bostadsräkning (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Beslutet innebär även att det skall genomföras en provverksamhet. För innevarande budgetår har anslagits. Regeringen beslutade att uppdra åt , RSV och SCB att genomföra provverksamheten, inkomma med förnyade kostnadsberäkningar samt redovisa resultatet av provverksamheten , respektive . I propositionen beräknades kostnaderna för reformen till . Kostnaderna kommer att finansieras kollektivt. Förnyade beräkningar av de medverkande myndigheterna visar att reformen kan bli betydligt dyrare. Regeringen har därför uppdragit åt RRV att granska förberedelserna inför folk- och bostadsräkningen och lämna förslag till kostnadsbegränsningar. Osäkerheten kring kostnaderna gör att regeringen vill avvakta resultatet av provverksamheten innan ytterligare större utbyggnader genomförs. Detta innebär att folk- och bostadsräkningen troligen kommer att försenas upp till . De som beräknats för bör tills vidare disponeras av regeringen. Vissa grundläggande förberedelser behöver dock genomföras för att även en senarelagd räkning skall vara möjlig att genomföra. I detta sammanhang bör också nämnas att EU förbereder bestämmelser som innebär att medlemsländerna skall genomföra folk- och bostadsräkningar . Regeringen avser att återkomma till när resultatet av provverksamheten föreligger. Regeringen har beräknat anslaget för till och för till . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 100 4201) Anslagssparande 1 760 1995/96Anslag 150 463 Utgiftsprognos 157 500 därav 1996 104 200 1997 Förslag 110 105 1998 Beräknat110 614 1999 Beräknat112 855 1 Beloppen anges i tusental kr är enligt sin instruktion (1996:596) central förvaltnings- myndighet för tillsynen över finansiella marknader, kreditinstitut och det enskilda försäkringsväsendet. De övergripande målen för verksamhet är att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet samt att verka för ett gott konsumentskydd. Varje budgetår anvisas ett ramanslag som skall täcka kostnaderna för inspektionens verksamhet. Tillsynsavgifter tas ut av de institut som står under inspektionens tillsyn. Avgifterna är obligatoriska och beräknas med utgångspunkt från inspektionens ramanslag. Därtill kommer ansökningsavgifter som tas ut vid prövning av olika typer av ärenden. Avgiftsinkomsterna tas upp på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel och skall överensstämma med storleken på ramanslaget. De övergripande målen för verksamheten ligger fast. Ramanslag 110 105 tkr Det svenska finansiella systemet har genomgått en ekonomisk och finansiell återhämtning. I en rapport (Läget på de finansiella marknaderna i , rapport till regeringen, ) noterar också att det nu i allt väsentligt råder gynnsamma verksamhetsförutsättningar för de institut som verkar inom inspektionens an- svarsområde och konstaterar att läget på de finansiella marknaderna kan betecknas som stabilt. Inspektionen noterar dock i rapporten att det fortfarande föreligger vissa tillsynsproblem och drar utifrån denna analys bl.a. slutsatsen att det är nödvändigt att fördjupa och utveckla samarbetet med utländska till- synsmyndigheter, att rutinerna för riskkontroll vid platsbesök behöver för- bättras och antalet besök och undersökningar behöver ökas samt att de finansiella aktörerna måste förmås att själva ta ett utökat ansvar för att identifiera, mäta och hantera olika risker i sina verksamheter. Dessutom framhåller inspektionen i rapporten att beredskapen och rutinerna för krishantering bör förbättras. genomförde en genomgripande omorganisation och gjorde i samband med denna en översyn av verksamhetens innehåll och inriktning. Genom omorganisationen har inspektionen rationaliserat och specialiserat verksamheten för att uppnå en effektivare tillsyn. Detta förändringsarbete har sedan fortsatt. Regeringen stöder den inriktning inspektionen valt för att effektivisera tillsynen över de finansiella instituten och ser med tillfredsställelse på det resultat som uppnåtts. revisionsberättelse över årsredovisning innehåller inte någon erinran. I den fördjupade anslagsframställningen för budgetåren 1997-1999 konstaterar inspektionen att det finns brister i institutens interna styrning och i deras kontroll- och informationssystem samt att institutens riskhantering kräver fortsatta insatser från inspektionens sida. Inspektionen yrkar därför för perioden kraftigt utökade resurser avseende den operativa tillsynen. har , eller kommer att fatta ett antal beslut som innebär nya och förändrade arbetsuppgifter för . Det är i huvudsak fråga om lagstiftning som rör kapitaltäckning av marknadsrisker, utvidgad insiderlagstiftning, nya placeringsregler för försäkringsbolag, nya regler om bankverksamhet genom ombud samt nya bestämmelser om valutaväxling och valutahandel. har i den fördjupade anslagsframställningen yrkat ytterligare medel för detta arbete. Mot bakgrund av senare års resurstillskott och den genomgripande omorganisationen av verksamhet aviserade regeringen i den senaste budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bilaga 8, s. 96) att ambitionsnivå och resursbehov för den finansiella tillsynen långsiktigt skulle analyseras i samband med den fördjupade prövningen av inspektionen för budgetåren 1997-1999. tillsatte emellertid regeringen en kommitté med uppdrag att göra en översyn av rörelse- och tillsynsreglerna för kreditinstitut och värdepappersbolag (, Fi 1995:09, dir. 1995:106). Kommittén skall - med utgångspunkt från en kartläggning av de erfarenheter som dragits av finanskrisen och kommitténs syn på skyddsintressena - se över rörelsereglerna för dessa finansiella institut. Främst skall behovet av kompletterande regler om riskhantering och intern kontroll övervägas. Ett starkt samband råder mellan utformningen av rörelsereglerna och utformningen av tillsynsverksamheten. Kommittén skall med utgångspunkt från de övergripande målen för tillsynen enligt sina direktiv värdera hur angelägna olika tillsynsuppgifter är, men även göra en analys av vilka resurser som fordras för att tillsynsarbete i enlighet med kommitténs förslag skall kunna utföras. I det sammanhanget skall kommittén inte bara ange önskvärd ambitionsnivå utan också uttala sig om tillsynsarbetets inriktning vid en oförändrad resursnivå för inspektionen.- Med beaktande av att verksamhetsbetingelserna för de finansiella företagen är gynnsamma och att analys inte bör föregripas, bör regeringens slutliga bedömning av ambitionsnivå och långsiktigt resursbehov för den finansiella tillsynen anstå till dess kommittén avlämnat ett betänkande i saken. Det är dock givetvis av största vikt att den finansiella tillsynen redan nu kan bedrivas på ett ändamålsenligt sätt och det är angeläget att inspektionens betydelsefulla förändringsarbete inte avstannar. I avvaktan på den slutliga bedömningen av långsiktiga resursbehov bör därför inspektionen redan för och de därpå närmast följande åren tilldelas medel för att höja ambitionsnivån i arbetet med att effektivisera den operativa tillsynen. Som nämnts har inspektionen redan genomfört ett omfattande effektiviserings- och rationaliseringsarbete. För att inte de till beslutade nya och förändrade arbetsuppgifterna skall inkräkta på arbetet med att effektivisera tillsynen bör således ett särskilt resursutrymme skapas för dessa uppgifter. I det sammanhanget kan följande nämnas. Det åligger att, inom ramen för uppgiften att lämna information rörande olika sparformers egenskaper och avkastning, publicera . I likhet med och (se tillsyn över de finansiella marknaderna, RRV 1994:15) anser regeringen det viktigt att inspektionen renodlar sin verksamhet. Inspektionen skall därför inte längre publicera denna skrift och den besparing på ca som därigenom uppkommer skall tillfalla inspektionen. Inspektionen skall även engångsvis erhålla för datorsatsning m.m. i samband med att den utvidgade insiderlagstiftningen träder i kraft. Härutöver skall inspektionen tilldelas ytterligare resursförstärkning för att lösa de nya och förändrade arbetsuppgifterna. Sammantaget skall erhålla för att höja ambitionsnivån i arbetet med att effektivisera den operativa tillsynen och för att lösa de nya arbetsuppgifterna. 1994/95Utgift 8 532 Anslagssparande 1 770 1,2) Utgiftsprognos 8 228 1995/96Anslag 16 500 därav 1996 4 436 1997 Förslag 2 000 1998 Beräknat 1 015 1999 Beräknat 1 040 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Avser Bankstödsnämden är ansvarig för administrationen av insättnings- garantisystemet. Myndighetens namn var tidigare och nämnden hade fram till även till uppgift att hantera frågor om statligt stöd enligt lagen (1993:765) om statligt stöd till banker och andra kreditinstitut samt att förvalta statens ägande i Securumkoncernen och Nordbanken. Nämnden består av sju ledamöter. Ett kansli svarar för beredningen av nämndens ärenden. Nämnden är samlokaliserad med Finansinpektionen. De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift till nämnden. Det övergripande målet för verksamhet skall vara att på ett kostnadseffektivt sätt administrera insättningsgarantisystemet och skapa beredskap för att utbetalningar vid ersättningsfall kan göras korrekt inom de tidsramar som lagen om insättningsgaranti föreskriver. Ramanslag 2 000 tkr Insättningsgarantisystemet trädde i kraft . har drivit verksamhet koncentrerad till insättningsgarantin endast . Nämnden har därför ännu inte lämnat någon redovisning av verksamheten i dess nuvarande form. kan myndigheten förutses komma att ägna sig främst åt följande uppgifter. - Fastställa och debitera avgifter som skall betalas av berörda institut. Inbetalda avgifter skall förvaltas av nämnden och placeras räntebärande i sedan nämndens förvaltningskostnader för garantin har räknats av. - Besluta om att insättningar som finns hos svenska och utländska instituts filialer skall omfattas av garantin. - Ingå och följa upp samarbetsavtal med utländska garantiordningar. - Vidta de åtgärder som krävs för att organisationen snabbt skall kunna förstärkas i händelse av ersättningsfall. Vid ersättningsfall skall nämnden snabbt kunna förstärkas. Med anledning härav har nämnden slutit samarbetsavtal med , och innebärande att personer verksamma vid dessa myndigheter skall kunna disponeras av i samband med ett ersättningsfall. De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift som motsvarar av det garanterade insättningsbeloppet. Från dessa avgiftsmedel skall ett belopp motsvarande nämndens förvaltningskostnader avräknas och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. För nämnden tillämpas sålunda s.k. bruttoredovisning över statsbudgeten. De avgifter som betalades uppgick till ca . föreslås i denna proposition att avgiften fördubblas till 0,av det garanterade insättningsbelopppet. Se avsnitt 4.3. Något övergripande mål har inte fastställts för den verksamhet som driver . Enligt regeringens mening bör målet för verksamheten vara att nämnden på ett kostnadseffektivt sätt administrerar insättningsgarantisystemet och skapar beredskap för att utbetalningar vid ersättningsfall kan göras korrekt inom de tidsramar som lagen om insättningsgaranti föreskriver. (dir. 1995:86) utreder frågor bl.a. om insättningsgarantisystemets funktion vid solvensproblem i banker. Om förslag från kommittén senare skulle leda till att insättningsgarantisystemet får mer omfattande uppgifter, får det övergripande målet omprövas. och 1999 har resp. reserverats för inom utgiftsområdet, vilka är betydligt lägre belopp än för . Även om det första verksamhetsåret medför vissa engångskostnader, kommer dock sannolikt ytterligare medel att behövas till nämnden . och kostnader för statsskuldens förvaltning (anslagen A8, A9 och A10) huvuduppgift är att ta upp lån i och i utlandet samt att förvalta statsskulden så kostnadseffektivt som möjligt. Det ankommer vidare på att tillhandahålla viss kreditgivning till och motta inlåning från statliga myndigheter och bolag. ansvarar även för att utfärda garantier som har beslutat om och att samordna den statliga garantiverksamheten. skall dessutom verka för en god kassahållning inom det statliga området. Upplåningsverksamheten och fördelning på olika instrument har långtgående befogenheter att välja olika upplånings- strategier. En väl balanserad statsupplåning i syfte att långsiktigt hålla nere kostnaderna medför krav på avvägning mellan olika riskaspekter i upplåningen, särskild vad gäller val av räntebindningstid och valutasammansättning. Hänsyn måste även tas till hur statsupplåningen påverkar marknadens funktionssätt. är ålagt att samråda med i frågor av betydelse för penningpolitiken. upplåning sker i huvudsak på tre delmarknader. Den traditionellt viktigaste finansieringskällan är den inhemska penning- och obligationsmarknaden. Efter avskaffande av valutalånenormen har dock den internationella kapitalmarknaden återigen tillkommit som en viktig finansieringskälla.