prop · GK03137 · 1997-01-01 00:00:00 — Även om vi upplevt en nedgång i antalet dödade och svårt skadade så kan en uppgång befaras då ekonomi förbättras. Trafikskador medför även stora kostnader för samhället och beräknas kosta . Risken att dödas och skadas i trafiken har i huvudsak ansetts vara ett individrelaterat problem. Det vill säga att trafikosäkerhet beror på den enskilde trafikantens bristande förmåga och bristande vilja att bete sig på rätt sätt och att den enskilde trafikanten därför förorsakar trafikolyckor. De åtgärder som framför allt efterfrågas är information, utbildning, trafikövervakning m.m. Huvudansvaret för trafiksäkerheten ligger enligt ett sådant synsätt i huvudsak på den enskilde trafikanten vars beteende i första hand bör ändras. Nollvisionens innebörd och konsekvens Enligt nuvarande trafiksäkerhetsmål skall antalet dödade och skadade fortlöpande minskas. Detta innebär i sin yttersta konsekvens att inga människor skall dödas eller skadas. Den s.k. nollvisionen uttrycker detta på följande sätt: Ingen skall dödas eller allvarligt skadas inom vägtransportsystemet. För att nollvisionen skall kunna uppnås krävs ett delat ansvar för trafiksäkerheten enligt följande princip. Systemutformarna har alltid det yttersta ansvaret för vägtransport- systemets utformning, skötsel och användning och har därmed tillsammans ett ansvar för hela systemets säkerhetsnivå. Trafikanterna har ansvar för att följa de spelregler som system- utformarna ställer upp för användningen av vägtransportsystemet. Om trafikanterna inte följer spelreglerna - på grund av t.ex. bristande kunskap, acceptans eller förmåga - eller om personskador uppstår, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka att människor dödas eller allvarligt skadas. Med nollvisionens synsätt blir omsorgen om människors liv och hälsa ett absolut krav vid vägtransportsystemets utformning och funktion. Detta gör att trafiksäkerhetstänkandet måste integreras på ett mycket tydligare sätt i alla de processer som påverkar vägtransportsystemets trafiksäkerhet. Människans tolerans mot yttre våld skall vara dimensionerande vid utformningen av vägtransportsystemet. Det långsiktiga trafiksäkerhetsarbetet bör i högre utsträckning än tidigare utgå från människans begränsningar, hennes behov av att systemets utformning medger mänskliga misstag och hennes vilja och förmåga att ställa krav på utformningen av vägtransportsystemet. Med denna utgångspunkt formuleras nollvisionens verksamhetsstrategi som en beskrivning av det samspel som krävs mellan olika aktörer för att nå det trafiksäkra samhället. Ett framgångsrikt trafiksäkerhetsarbete är beroende av att medborgaren ställer krav på vägtransportsystemets utformning och funktion. Vidare formuleras en strategi för de åtgärder som bör vidtas för att uppnå en säker vägtrafik. Enligt åtgärdsstrategin är hastigheten den viktigaste reglerande faktorn för en säker vägtrafik, vilken bör bestämmas utifrån vägens och fordonens tekniska standard så att människors tolerans mot yttre våld inte överskrids. har trafiksäkerhetsåtgärderna till stor del inriktats mot att förebygga olyckor, mycket beroende på att olyckan och den enskilde trafikanten har fokuserats i problembeskrivningen. Nollvisionen innebär dock att olyckor i sig kan accepteras - bara de inte leder till allvarliga hälso- förluster. Detta skapar en ökad efterfrågan på skadeförebyggande åtgärder, främst med inriktning mot bilens och vägmiljöns utformning. Vilken åtgärdstyp, eller kombination av åtgärdstyper, som bör användas varierar från fall till fall. Men klart är att tyngdpunkten kommer att förskjutas mot skadeförebyggande åtgärder som till stor del är inriktade mot att förbättra vägtransportsystemets utformning snarare än trafikantens förmåga. Bedömningar och förslag Den sammanlagda effekten av nedanstående bedömningar och förslag, förutsatt att de fullföljs och får genomslag i praktiken, bör kunna medföra en tydlig minskning av antalet dödade och allvarligt skadade. En grov uppskattning är att antalet dödade bör kunna minskas med mellan en fjärdedel och en tredjedel jämfört med . Till detta skall läggas effekten av andra åtgärder som vidtas eller kommer att vidtas inom vägtransportsystemet. Väjningsplikt för fordonsförare mot gående på övergångsställe bör införas . Med denna utgångspunkt bör , i samarbete med bl.a. , och , ta fram riktlinjer för en effektiv informationskampanj och en enhetlig och trafiksäker utformning och placering av passager för gående och cyklister. Riktlinjerna bör även kunna utgöra ett underlag vid fördelningen av det statliga stimulans- bidrag som regeringen i propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) föreslår skall reserveras för miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder inom det kommunala vägnätet. Den verkliga hastigheten inom tättbebyggt område bör, med utgångspunkt från nollvisionens åtgärdsstrategi, uppgå till högst i de delar av gatunätet där gående och cyklister blandas med biltrafik, s.k. blandtrafik. Som ett första steg bör kommunerna ges rätt att inom tättbebyggt område besluta om en högsta tillåten hastighet om för större sammanhängande områden och delar av huvudvägnätet där blandtrafik råder. Kommunernas behörighet att som första instans besluta om högsta tillåten hastighet bör gälla alla gator och vägar inom tättbebyggt område. Kommunerna bör även ges rätt att besluta om var gränsen skall gå för tättbebyggt område. Effekten av de ändrade bestämmelserna och kommunernas insatser bör kontinuerligt följas för att utvärderas. Därefter bör ställning tas till om det finns förutsättningar för att införa en ny tätortshastighet om med möjlighet att besluta högre hastighet inom de delar av gatunätet där blandtrafik inte råder. Det är lika viktigt för cyklister att använda cykelhjälm som för bilister att använda bilbälte. Promemorian gör dock den bedömningen att det inte är aktuellt att införa något krav på obligatorisk användning av cykelhjälm. Andelen cyklister som regelbundet använder cykelhjälm bör åtminstone fördubblas mot innan det kan bli aktuellt att införa en tvingande bestämmelse. Användningen uppgår till . I syfte att minimera tiden till adekvat akutsjukvård av bl.a. trafikskadade över hela landet bör förutsättningarna för en rikstäckande luftburen ambulanssjukvård närmare utredas. För att ett sådant system skall kunna komma till stånd bör staten kunna bidra med en viss del av driftskostnaderna under exempelvis . Villkoret för statens engage- mang bör bl.a. vara att ett sammanhängande nationellt system kan skapas som svarar mot i förväg uppställda minimikrav avseende bl.a. vårdkvalitet, insatstider och antal baser. Förslagsvis kan få i uppdrag att i samarbete med klarlägga om förutsättningar finns för att introducera ett sådant system samt att precisera de krav som i så fall bör ställas på verksamheten. Frågan om trafiklärarutbildningens innehåll och organisation bereds inom . bör inom ramen för sitt sektorsansvar utreda ökade krav på handledare och elever i samband med privat övningskörning. bör även utreda om och i så fall på vilket sätt en obligatorisk utbildning i första hjälpen kan samordnas med övrig utbildning vid trafikövningsplatser. Det är angeläget att långsiktigt väsentligt minska riskerna för nyblivna förare. bör därför utreda förutsättningarna för att introducera en stegvis körkortsutbildning som ger körkortsaspiranten möjlighet att erhålla erfarenhet av bilkörning under trafiksäkra förhållanden. Nollvisionens verksamhetsstrategi innebär bl.a. att de offentliga aktörerna bör ta ett betydligt större ansvar för att kvalitetssäkra sina vägtransporter, tjänsteresor och arbetsresor från trafiksäkerhets- och miljösynpunkt. Om regeringen så önskar bör denna process kunna påskyndas genom att den på lämpligt sätt ställer krav på statliga myndigheter, verk och bolag att påbörja ett sådant arbete i de fall deras verksamhet genererar viss vägtrafik. Det kan dock vara lämpligt att avvakta resultatet av arbete inom detta område, vilket skall vara klart senast vid utgången av , innan någon ytterligare åtgärd vidtas från regeringens sida. bör få i uppdrag att tillsammans med (), och upprätta en permanent projektorganisation med uppgift att stödja offentliga organ vid upphandling av fordon, system- lösningar inom väginformatiken och annan ny teknik inom fordons- området. Stödet bör i första hand avse introduktion av ny teknik och nya produkter som effektivt kan bidra till ett miljövänligt och trafiksäkert vägtransportsystem. Vidare bör som sektorsansvarig myndighet samverka med och fordons- industrin för att precisera vilka krav som bör ställas på ett elektroniskt körkort och kortläsare. bör även inleda diskussioner med medlemsländer inom EU för att underlätta det fortsatta EU-arbetet inom området. Det är av stor betydelse för trafiksäkerheten och helt i överensstämmelse med nollvisionens verksamhetsstrategi att olika trafikantgrupper ges möjlighet att välja trafiksäkra produkter. bör inom ramen för sitt sektorsansvar ansvara för att ett underlag tas fram för en opartisk och saklig konsumentupplysning i samarbete med bl.a. . bör ha huvudansvaret för samordning och finansiering av verksamheten. Det är av stor vikt att experter, producenter, konsumenter och andra intressenter ges möjlighet att på nära håll följa och lämna synpunkter på myndigheternas arbete och de metoder som används. Det underlag som tas fram bör vara lättillgängligt och fritt kunna användas, tolkas och spridas av berörda parter. bör inom ramen för sitt sektorsansvar fortsätta att aktivt driva frågor som rör trafik- och bebyggelseplanering i samarbete med berörda aktörer. Det är av stor vikt att länsstyrelserna har den kompetens och avsätter de resurser som krävs för att statens intressen avseende bl.a. de nationella trafiksäkerhetsmålen skall kunna tillgodoses på ett tidigt stadium i planprocessen. Länsstyrelserna bör i lämplig utsträckning använda sig av sin möjlighet att överpröva detaljplaner så att aktivt bidrar till att de nationella miljö- och trafiksäkerhetsmålen kan uppnås. De miljökonsekvensbeskrivningar som upprättas i samband med kommunala planer bör omfatta en trafikkonsekvensbeskrivning där framför allt risken för dödsfall och allvarliga skadefall till följd av trafikolyckor tydligt framgår. Det är även angeläget att , och gemensamt ser över de dokument som ger allmänna råd om gators och vägars utformning och standard med utgångspunkt från bl.a. nollvisionens åtgärdsstrategi. Det är angeläget att på ett mer nyanserat och adekvat sätt kunna beskriva de verkliga hälsoförluster som uppstår inom vägtransport- systemet i samband med trafikolyckor. bör därför utarbeta ett nytt hälsomått för trafikskadefall som bygger på sjukvårdens diagnos- och prognossystem för personskador. Det är viktigt att samordning sker med införandet av ett nytt informationssystem för skador och olyckor inom vägtransportsystemet. Remissinstanser som har yttrat sig över departements- promemorian På väg mot det trafiksäkra samhället (Ds 1997:13) Statliga myndigheter , , i , i , i , Riks- polisstyrelsen, i , Polis- myndigheten i , i , Länspolismästaren i , Försvarsmakten, , , , , , (), Kommu- nikationsforskningsberedningen, , , (), , , , , (), , Konsument- verket, , i , i , i län, i , . Kommuner och landsting , , , kommun, , , , kommun, kommun, , , , läns landsting, , , . Övriga , och Brand- försvar, , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , , , , , , , (), Cykelfrämjandet, , Facket för Service och Kommunikation, terna, , , , och Skola, Riksför- bundet för Trafik- och Polioskadade, Svenska Bussbranschens Riksför- bund, , , , , Motor- cyklisters , (), , Frivilliga , Caravan Club of , Doktorandkurs i vägtrafiksäker- het , skallskadade (Hjärnkraft), för anestesi och intensivvård, Svenska Hjälminitiativgruppen, Norrlandsflyg. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1996/97:137 Nollvisionen och det trafik- säkra samhället 1996/97:137 Bilaga 1 1996/97:137 Bilaga 1 1996/97:137 Bilaga 2 1996/97:137 Bilaga 2