prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Målet för är att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, samt afatiker och dyslektiker, genom att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Ramanslag 5 536 tkr. Regeringen redovisar i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik förslag om presstödets framtida utformning. Betänkandet Vårt dagliga blad - stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37) samt departementspromemorian Distributionsstödet till dagspressen (Ds 1996:5) och remissyttranden över dessa har legat till grund för regeringens fördjupade prövning av verksamhet. Vidare har och årsredovisning och fördjupade anslagsframställningar vägts in i denna bedömning samt utgjort grund för den fördjupade prövningen av verksamhet. RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Sammanfattningsvis är det regeringens bedömning att och i allt väsentligt bedriver sina verksamheter effektivt utifrån uppsatta mål. Denna bedömning utvecklas under anslagen för presstöd resp. stöd till radio- och kassettidningar. Regeringen drar således slutsatsen att uppdragen för och bör ligga fast. Övergripande mål för verksamhet skall vara att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden genom att fördela det statliga stödet till dagspressen. Övergripande mål för skall vara att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, samt afatiker och dyslektiker, genom att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Omformuleringen av de övergripande målen innebär ingen förändring av verksamhetsinriktningen. Enligt presstödsförordningen (1990:524) får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av förordningen. -94 anser att nämndens möjligheter att meddela generella föreskrifter borde utnyttjas mer, och att de föreskrifter som behövs borde sammanföras och kungöras (SOU 1995:37, s. 191). Regeringen har för avsikt att besluta en författningsändring som innebär att nämndens föreskrifter skall kungöras i . Som framgår av redovisningen under anslaget Stöd till radio- och kassettidningar har föreslagit att en funktion med centralt ansvar för upphandling av utrustning och service samt löpande effektivisering av taltidningsverksamheten inrättas vid . Detta beräknas medföra en betydande kostnadssänkning på anslaget Stöd till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att överförs från anslaget Stöd till radio- och kassettidningar till anslaget och förstärka kansliets resurser för upphandling samt effektivisering av taltidningsverksamheten. Regeringen föreslår att en besparing tas ut på anslaget med . beräknas en besparing på tas ut på anslaget. Vidare föreslår regeringen att för beviljas en låneram i på . Mot bakgrund av vad som ovan sagts föreslår regeringen att 5 536 000 anvisas anslaget för . beräknas utgifterna uppgå till . Beräkningen utgår från att uppdragen för och kommer att vara oförändrade. beräknas utgifterna uppgå till . ------------------------------------------------------- E 2. 1994/95Utgift 487 5251) Utgiftsprognos960 465 1995/96Anslag 989 502därav 1996526 244 1997 Förslag 541 579 1998 Beräknat541 579 1999 Beräknat 541 579 1) Beloppen anges i tusental krronor Anslaget disponeras av i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). Faktorer som styr utgifterna på anslaget är bl.a. antalet stödberättigade tidningar samt storleken av de stödmottagande tidningarnas upplagor. Presstödet skall i enlighet med regeringens bedömning i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik verka för att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Ramanslag 541 579 tkr. Regeringen redovisar i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik förslag om presstödets framtida utformning. Bl.a. föreslås en höjning av distributionsstödet samt en avveckling av utvecklingsstödet. Regeringen föreslår att anslagen för driftsstöd till dagspressen samt distributionsstöd till dagspressen redovisas under ett gemensamt ramanslag benämnt Presstöd. Som en post under detta anslag skall också täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen redovisas. Betänkandet Vårt dagliga blad - stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37) samt departementspromemorian Distributionsstödet till dagspressen (Ds 1996:5) och remissyttranden över dessa har tillsammans med årsredovisning och fördjupade anslagsframställning legat till grund för regeringens fördjupade prövning av presstödet. Regeringens ställningstaganden redovisas i propositionen om kulturpolitik. Sammanfattningsvis drar regeringen slutsatsen att presstödet i allt väsentligt används på ett effektivt sätt och ger de resultat som stödet syftar till. Utfallsutvecklingen för närmast föregående budgetår innebär ingen an- märkningsvärd avvikelse från anvisade medel. Prognosen för innevarande budgetår visar däremot att belastningen på det nuvarande anslaget för driftsstöd kommer att bli mindre än vad som budgeterats. Regeringen föreslår i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik att nivån på distributionsstödet till dagspressen höjs genom att örestalen för stödet skrivs upp . Med utgångspunkt från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar och oförändrade upplagor beräknas höjningen innebära en ökning av utgifterna för distributionsstöd med ca . föreslås att dagstidningsbegreppet förändras, vilket innebär att utgifterna för driftsstöd troligen kommer att minska. Regeringen bedömer därför att höjningen av distributionsstödet ryms inom anslaget 1997. Vidare föreslås i propositionen om kulturpolitik att utvecklingsstödet till dagspressen skall avvecklas. Utvecklingsstöd kan bl.a. ges i form av en statlig kreditgaranti. Till och med /96 har ett åtagande för gjorts. Några förluster i garantisystemet beräknas inte för , varför anslagsposten budgeterats till . Avgifter har under /95 betalats med ett belopp som uppgår till . Mot bakgrund av vad som ovan sagts föreslår regeringen att anvisas anslaget för . beräknas ingen förändring av utgifterna. Beräkningen utgår från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar jämfört med . Stöd till radio- och kassettidningar ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 115 3601) Utgiftsprognos 191 700 1995/96Anslag 191 700 därav 1996 127 876 1997 Förslag 123 700 1998 Beräknat127 300 1999 Beräknat127 300 1) Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras av i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Stödet till radio- och kassettidningar skall förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade, sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, samt afatiker och dyslektiker. Ramanslag 123 700 tkr. årsredovisning och fördjupade anslagsframställning har legat till grund för regeringens fördjupade prövning av stödet till radio- och kassettidningar. Utöver vad som framgår i denna proposition redovisas regeringens ställningstaganden i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik. Regeringen bedömer att målet för stödet i stort har uppnåtts. Enligt Taltidningsnämndens årsredovisning täcker utgivningen av taltidningar nära nog hela landet, varför de flesta synskadade kan abonnera på en dagstidning. Vid utgången av /95 gavs 81 dagstidningar ut som taltidningar, varav 61 som radiotidningar, 17 som kassettidningar och 6 som RATS-tidningar (tre tidningar utkom som både radiotidning och , radiosänd talsyntestidning för synskadade). gav regeringen i uppdrag att undersöka de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för den framtida taltidningsverksamheten. Bakgrunden till regeringsuppdraget var bl.a. att verk- samheten med RATS inte har utvecklats på det sätt man hoppats på, samt att ett utgiftstak införts vid anslagstilldelningen. Det sistnämnda innebär att betydande kostnadseffektiviseringar krävs för att utbyggnaden av verksamheten skall kunna fortsätta. En annan utgångspunkt för uppdraget var två riksdagsmotioner (motion 1993/94:K808 samt motion 1994/95:K805) om taltidningsutvecklingen. har redovisat uppdraget i en rapport, som överlämnades till regeringen . I rapporten föreslås bl.a. att en funktion med centralt ansvar för upphandling av utrustning och service samt löpande effektivisering av taltidningsverksamheten inrättas vid . Detta beräknas ge en årlig nettokostnadsminskning med ca . Det finansiella utrymme som kan skapas föreslås i första hand utnyttjas för att förbättra den geografiska spridningen av taltidningar. Enligt nämndens rapport bör RATS på kort sikt vara huvudalternativet för svenska digitala taltidningar. Inriktningen på bör enligt rapporten vara att göra en upphandling av digitala taltidningssystem, där en leverantörsspecifik paketlösning och en lösning som baseras på öppna system samt Internet och World kan offereras. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att utreda möjligheterna att göra en kravspecifikation för ett taltidningssystem baserat på öppna standarder. Ur kostnadshänseende kan det enligt rapporten finnas skäl för att verka för ökad användning av digital taltidningsteknik. Med anledning av förslag föreslår regeringen att överförs från anslaget Stöd till radio- och kassettidningar till anslaget och , för att förstärka kansliets resurser för upphandling samt effektivisering av taltidningsverksamheten. Utfallsutvecklingen för närmast föregående och innevarande budgetår innebär ingen anmärkningsvärd avvikelse från anvisade medel. Av Taltidningsnämndens fördjupade anslagsframställning framgår att behovet av medel på anslaget tillfälligt minskar med anledning av att upphandlingsbehovet för radiotidningsmottagare då kommer att vara litet. Regeringen föreslår därför att tillfälligt förs bort från anslaget . Mot bakgrund av vad som ovan sagts föreslår regeringen att anvisas anslaget för . beräknas utgifterna uppgå till för vardera året. 1994/95Utgift 6 2131) Anslagssparande 1 108 1995/96Anslag 11 130 Utgiftsprognos 11 130 därav 1996 7 424 1997 Förslag 8 016 1998 Beräknat 8 068 1999 Beräknat 8 348 1) Beloppen anges i tusental kronor Radio- och har till uppgift att besluta i frågor om tillstånd, av- gifter och registrering som rör ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Verket ansvarar även för registrering och avgiftshantering, har tillsyn över efterlevnaden av regler som inte gäller innehållet i sändningarna samt beslutar om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådana regler och vid uteblivna avgifter. Verket skall följa utvecklingen i fråga om radio- och TV-sändningar till allmänheten. Målet för Radio- och är att främja möjligheterna till mångfald i radio och television genom att ansvara för all tillståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Ramanslag 8 016 tkr Beräknade avgiftsinkomster 349 120 tkr Betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) och remissyttranden över detta samt Radio- och årsredovisning och fördjupade anslagsframställning har legat till grund för regeringens fördjupade prövning av Radio- och verksamhet. Enligt regeringens bedömning har Radio- och i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten om att svara för tillståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten. Behörigheten för alla innehavare av lokalradiotillstånd har setts över och en årlig rutin har införts för kontroll av att förutsättningarna för närradiotillstånd består. Målsättningen att öka kunskapen hos aktörerna på radio- och TV-området har uppnåtts genom löpande information om verkets viktigare avgöranden m.m. I enlighet med ett principbeslut fattat om ansvar för den statliga statistiken (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122) har medel för mediestatistik fr.o.m. beräknats under anslaget för Radio- och . Det innebär att verket får ett beställaransvar för offentlig mediestatistik rörande radio och TV. Verket får därmed i uppdrag att förse regeringen och andra intressenter med erforderlig statistik för hela radio- och TV-området. Radio- och får en låneram i på för . RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Utfallsutvecklingen för Radio- och närmast föregående och inne- varande budgetår innebär ingen anmärkningsvärd avvikelse från anvisade medel. Radio- och verksamhet svarar mot en effektiv användning av insatta resurser. Regeringens bedömning är dock att den följande treårsperioden kommer att präglas av att antalet aktörer på radio- och TV- området ökar bl.a. till följd av ny digital teknik. Aktiviteten för att följa utvecklingen bör därför intensifieras. Tillsynen av behörigheten för lokalradions tillståndshavare och den allt snabbare utvecklingen av ny teknik m.m. inom området innebär att ytterligare resurser bör tillföras Radio- och . Målet för Radio- och är att främja möjligheterna till mångfald i radio och television genom att ansvara för all tillståndsgivning i enlighet med de särskilda lagarna för ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Omformuleringen av det övergripande målet innebär ingen förändring av verksamhetsinriktningen. En besparing tas ut med . beräknas en besparing på tas ut på anslaget. beräknas utgifterna uppgå till . beräknas utgifterna till . Beräkningarna utgår från oförändrad verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till Radio- och för . 1994/95Utgift 4 8111) Anslagssparande 1 386 1995/96Anslag 10 196 Utgiftsprognos 10 196 därav 1996 7 277 1997 Förslag 6 671 1998 Beräknat 6 653 1999 Beräknat 6 864 1) Beloppen anges i tusental kr och TV skall utöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Nämnden skall också följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten och bör rapportera sina iakttagelser till regeringen och/eller berörd myndighet. Målet för och TV är att verka för att programföretagen följer reglerna för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten genom efterhandsgranskning av innehållet i sändningarna. Ramanslag 6 671 tkr Betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) och remissyttranden över detta samt årsredovisning och fördjupade anslagsframställning har legat till grund för regeringens fördjupade prövning av . Enligt regeringens bedömning har och TV i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten om att i efterhand granska program i samtliga sändningsformer inom sitt ansvarsområde. Ärendehanteringen har varit god, men handläggningstiderna bör dock enligt nämnden kunna förkortas. Målsättningen att öka kunskapen hos aktörerna på radio- och TV-området har uppnåtts genom att nämnden löpande informerar om besluten. Andelen initiativärenden har ökat. Granskningen inom närradioområdet har dock inte varit tillräcklig under /95. pekar i sin fördjupade anslagsframställning på att det är angeläget med större studier av TV-utbudet, helt eller delvis, av de som sänder rikstäckande marksända program och att resurser bör avsättas till detta ändamål. Regeringen delar den uppfattningen. I enlighet med riksdagsbeslut (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96: KrU12, rskr. 1995/96:297) om en radio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001 skall public service-företagen för radio och TV följa upp och redovisa hur public service-uppdraget uppfyllts. Regeringen avser att besluta att uppföljningsrapporten skall ges in till och TV. Nämnden bör bedöma om rapporten ger statsmakterna och allmänheten tillräckligt underlag. RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. och TV får en låneram i Riksgälds- kontoret på . Utfallsutvecklingen för närmast föregående och innevarande budgetår innebär ingen anmärkningsvärd avvikelse från anvisade medel. Mot bakgrund av vad som sagts ovan drar regeringen följande slutsatser. Målet för och TV är att verka för att programföretagen följer reglerna för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten genom efterhandsgranskning av innehållet i sändningarna. Omformuleringen av det övergripande målet innebär ingen förändring av verksamhetsinriktningen. beräknas utgifterna uppgå till . beräknas utgifterna till . Beräkningarna utgår från oförändrad verksamhet. En besparing tas ut med . beräknas en besparing på tas ut på anslaget. Riksdagsbeslutet (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) innebär att och TV även finansieras från två källor, nämligen dels över rundradiokontot, dels över statsbudgeten. bör nämnden därför anvisas från rundradiokontot . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att sammanlagt anvisas och TV för . Förslag till statsbudget för Samhällsekonomi och finansförvaltning (utgiftsområde 2) 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande 7 4 Centrala myndigheter och nämnder 12 4.1 Anslagsavsnitt 14 A1. Statskontoret 18 A4. Folk- och bostadsräkning 23 A6. 28 och kostnader för statsskuldens förvaltning 29 A8. ; Förvaltningskostnader 35 A9. ; Kostnader för upplåning och låneförvaltning 37 A10. ; Garantiverksamhet 39 A11. Täckning av merkostnader för lokaler 44 A13. Kostnader för vissa nämnder m.m. 48 A16. Bidrag till av god redovisningssed 51 A18. Utvecklingsarbete 51 A19. Kammarkollegiet 52 A20. Kontrollfunktionen i staten 54 4.2 56 4.3 Insättningsgarantin 57 4.4 Allemanssparandet 62 5 Tidsbegränsade åtaganden 71 5.1 Anslagsavsnitt 73 B1. Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån73 B2. Åtgärder för att stärka det finansiella systemet74 B3. Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken 75 B4. Försäljning av aktier i 76 B5. Bidrag till kapitalet i investeringsbanken76 5.2 Bidrag till Europeiska ()77 6 revisorer 80 6.1 Anslagsavsnitt 80 C1. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 3. godkänner att det övergripande målet för verksamheten inom ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordat under anslag A7, 4. godkänner regeringens förslag att särskild prioritet skall ges åt skärpt riskkontroll inom hela verksamhetsområde samt åt en intensifierad upplåningsverksamhet på hushållsmarknaden i enlighet med vad regeringen förordar under anslag A9, 5. medger att den utgående reservationen på reservationsanslaget D5. Utvecklingsarbete under sjunde huvudtiteln förs till ramanslaget A18. Utvecklingsarbete, 6. godkänner den nya treårsplanen för investeringar m.m. till i enlighet med vad regeringen förordat i avsnitt 4.2, 7. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordat i avsnitt 4.2, 8. godkänner att medverkar i den aktuella kapitalhöjningen i Europeiska med inbetalningar om 51 300 000 ecu /98 - 2004/05 och att regeringen tecknar andelar till ett belopp om 228 miljoner ecu, 9. för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr ramanslag 29 208 A2. ramanslag 177 167 A3. Statskontoret ramanslag 59 325 A4. ramanslag 328 802 A5. Folk- och bostadsräkning reservationsanslag 70 000 A6. ramanslag 110 105 A7. ramanslag 2 000 A8. : Förvaltningskostnaderramanslag 83 348 A9. : Kostnader för upplåning och låneförvaltning ramanslag 1 500 000 A10. : Garantiverksamhetramanslag 1 A11. ramanslag 17 029 A12. Täckning av merkostnader för lokalerramanslag 19 500 A13. ramanslag 6 348 A14. Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Kostnader för vissa nämnder m.m. obetecknat anslag 1 552 A16. ramanslag 4 468 A17. Bidrag till av god redvisningssed obetecknat anslag 800 A18. Utvecklingsarbete ramanslag 32 570 A19. Kammarkollegiet ramanslag 22 277 A20. Kontrollfunktionen i staten reservationsanslag 100 000 B1. Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslånobetecknat anslag200 B2. Åtgärder för att stärka det finansiella systemetramanslag205 000 B3. Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbankenramanslag 100 000 B4. Försäljning av aktier i 60 000 B5. Bidrag till kapitalet i investeringsbanken ramanslag 860 000 C1. revisorer ramanslag 16 151 Summa för utgiftsområdet 3 807 556 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti Härigenom föreskrivs att 12 och 13 §§ lagen (1995:1571) om insättningsgaranti skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Varje institut som omfattas av garantin skall betala en årlig avgift till nämn- den. Avgiften grundas på institutens insättningar vid utgången av närmast föregående år, till den del insättningarna omfattas av garantin. ------------------------------------------------------- Institutens sammanlagda Institutens sammanlagda avgifter skall avgifter skall uppgå till ett belopp som uppgå till ett belopp som motsvarar av motsvarar av insättningarna. Om nämnden har tagit upp lån enligt 15 §, får nämnden besluta att, till dess lånet har betalats tillbaka, de sammanlagda avgifterna skall uppgå till ett belopp som motsvarar högst av insättningarna. Om de behållna avgiftsmedlen sammanlagt uppgår till ett större belopp än som motsvarar av insättningarna, skall de sammanlagda avgifterna uppgå till ett belopp som motsvarar av insättningarna. ------------------------------------------------------- Bestämmelserna i andra och tredje styckena behöver inte tillämpas när avgiften för ett enskilt institut 1. bestäms enligt 14 §, 2. bestäms genom omprövning enligt 27 § förvaltningslagen (1986:223), eller 3. efter överklagande bestäms av allmän förvaltningsdomstol. 13 § Nämnden skall bestämma hur stort belopp varje institut skall betala i avgift. Nämnden bestämmer också när avgiften skall betalas. ------------------------------------------------------- Avgiften skall motsvara Avgiften skall motsvara summan av institutets summan av institutets insättningar till den del de insättningar till den del omfattas av garantin, de omfattas av garantin, multiplicerat med lägst 60 multiplicerat med lägst och högst och högst av det tal som procent av det tal som tillämpas enligt 12 § andra, tillämpas enligt 12 § andra tredje, eller fjärde eller tredje stycket. Avgiften skall Avgiften skall bestämmas bestämmas med hänsyn till med hänsyn till institutets institutets kapitaltäckningsgrad, kapitaltäckningsgrad, beräknad enligt 2 kap. 1 § beräknad enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:2004) om lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora kapitaltäckning och stora exponeringar för exponeringar för kreditinstitut och kreditinstitut och värdepappersbolag. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:890) om allemanssparande1 dels att 4, 8, 8 a, 15 - 16 och 24 - 28 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 24 och 26 §§ skall utgå, dels att 1, 3, 9, 10, 18, 19 och 22 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §2 ------------------------------------------------------- I denna lag behandlas den I denna lag behandlas den särskilda sparformen särskilda sparformen allemanssparande, som görs påallemanssparande, som görs allemanssparkonto eller i på allemanssparkonto eller allemansfond. Sparande i i allemansfond.