prop · GK03128 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:128 Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslår regeringen att skall ansluta sig till den i reviderade internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (konventionstext). Den nu gällande växtförädlarrättslagen (1971:392) uppfyller inte de åtaganden som en anslutning till konventionstexten innebär. Propositionen innehåller därför också ett förslag till en ny växtförädlarrättslag som i vissa avseenden innebär en förstärkning av ensamrätten till nya växtsorter. Förslaget innebär bl.a. ett bredare skyddsomfång som är bättre anpassat till den moderna bioteknikens möjligheter. Det föreslås att fler åtgärder som innebär utnyttjande av en skyddad växtsort skall omfattas av kravet på ensamrättshavarens tillstånd. Vidare föreslås att växtsorter av alla släkten och arter skall kunna skyddas. Dessutom föreslås en ändrad instansordning, så att beslut av Statens växtsort- nämnd överklagas till Patentbesvärsrätten. Lagen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 5 2 Lagtext.................................................... 6 2.1 Förslag till växtförädlarrättslag................... 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten................................. 20 3 Ärendet och dess beredning................................. 23 4 Nuvarande ordning.......................................... 25 4.1 Växtförädlarrättskonventionen revidering 25 4.2 Den svenska lagstiftningen.......................... 28 4.2.1 Handläggning av en ansökan................... 34 4.2.2 Skyddstidens längd........................... 40 4.2.3 Användande av sortbenämning.................. 40 4.2.4 Årsavgifter.................................. 41 4.2.5 Efterkontroll................................ 42 4.2.6 Licens, överlåtelse m. m..................... 42 4.2.7 Växtförädlarrättens upphörande m. m.......... 45 4.2.8 Ansvar och ersättningsskyldighet m.m......... 47 4.2.9 Rättegångsbestämmelser....................... 50 4.2.10 Särskilda bestämmelser....................... 51 4.2.11 Bestämmelser till följd av EG-växtförädlarrättens tillämplighet i ...................... 51 5 revision av växtförädlarrättskonventionen......... 53 5.1 Växtförädlarrättens subjekt och objekt.............. 53 5.2 Konventionsstaternas allmänna förpliktelser......... 54 5.3 Villkor för skydd................................... 55 5.4 Ansökningsförfarandet............................... 57 5.5 Växtförädlarrättens omfattning...................... 58 5.5.1 Förfaranden som förutsätter tillstånd........ 58 5.5.2 Ensamrättens tillämplighet på väsentligen avledda och vissa andra växtsorter....................... 60 5.5.3 Undantag..................................... 61 5.5.4 Konsumtion av ensamrätten.................... 62 5.5.5 Inskränkningar, skyddstid m.m................ 62 5.6 Sortbenämning....................................... 63 5.7 Ogiltighet och upphävande av växtförädlarrätt....... 64 5.8 ................................. 64 6 Europeiska gemenskapens växtförädlarrätt................... 66 6.1 Inledning........................................... 66 6.2 Växtförädlarrättens subjekt och objekt.............. 66 6.3 Villkor för skydd................................... 67 6.4 Ensamrättens omfattning och innebörd................ 68 6.5 Ensamrättens varaktighet............................ 69 6.6 Gemenskapens växtförädlarrätt som förmögenhetstillgång 70 6.7 Ansöknings- och överprövningsförfarandet............ 70 6.8 Intrång............................................. 71 6.9 Övergångsbestämmelser m.m........................... 72 7 Frågor om en ny växtförädlarrättslagstiftning.............. 73 7.1 Skall ansluta sig till konventionstext? 73 7.2 Hur skall konventionstext införlivas med svensk rätt?............................................... 77 7.3 Växtförädlarrättens objekt ......................... 78 7.4 Växtförädlarrättens subjekt......................... 80 7.5 Skyddsförutsättningarna ............................ 84 7.6 Ensamrättens omfattning............................. 88 7.7 Jordbruksundantag .................................. 90 7.8 Patenträtten och jordbruksundantag.................. 94 7.9 Skyddstidens längd.................................. 96 7.10 Tvångslicens........................................ 97 7.11 Instansordningen.................................... 99 7.12 Övrigt..............................................102 8 Kostnader..................................................104 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser..................105 10 Författningskommentarer....................................109 10.1 Förslaget till växtförädlarrättslag.................109 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten.................................139 Bilaga 1Den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter i engelsk version och inofficiell svensk översättning..............141 Bilaga 2Sammanfattning av promemorian............................219 Bilaga 3Promemorians lagförslag..................................220 Bilaga 4Förteckning över remissinstanser.........................234 Bilaga 5Lagrådsremissens lagförslag..............................235 Bilaga 6Lagrådets yttrande.......................................252 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Rättsdatablad....................................................260 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner den i reviderade internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter 2. antar regeringens förslag till - en ny växtförädlarrättslag - lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten. 2.1 Förslag till växtförädlarrättslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som i har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få ensamrätt att utnyttja växtsorten enligt denna lag (växtförädlarrätt). Den som utomlands har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få växtförädlarrätt till växtsorten, om framställaren är svensk medborgare eller har hemvist i . Växtförädlarrätt kan också förvärvas av 1. den som har framställt en ny växtsort i en främmande stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtför- ädlingsprodukter eller i en stat som är medlem i en mellanstatlig organisation som i sin tur är ansluten till denna konvention eller av en sådan persons rätts- innehavare, eller 2. den som är medborgare eller har hemvist i en sådan stat och som i annat fall än som anges under 1 har framställt en ny växtsort utomlands eller av en sådan persons rättsinnehavare. Första-tredje styckena gäller även den som har upptäckt och vidareutvecklat en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare. Växtförädlarrätt förvärvas genom registrering av växtsorten. 2 § Regeringen får förordna att växtförädlarrätt får förvärvas även i andra fall än som anges i 1 §, om det är av betydande intresse för svensk folkförsörjning eller för den svenska växtodlingen. Regeringen får vidare föreskriva om lagens tillämpning med avseende på andra länder under förutsättning av ömsesidighet eller om det följer av ett sådant avtal med en främmande stat eller mellanfolklig organisation som har godkänt. 3 § Med växtsort avses i denna lag en samling växter inom en och samma botaniskt systematiska enhet av lägsta kända nivå, om denna samling kan 1. definieras genom kännetecken som har sitt ursprung i en viss genotyp eller kombination av genotyper, 2. skiljas från varje annan grupp av växter genom åtminstone ett av dessa kännetecken, och 3. betraktas som en enhet när det gäller dess lämplighet att förökas i oförändrat skick. 2 kap. Växtförädlarrättens omfattning 1 § Växtförädlarrätten omfattar 1. den växtsort som registrerats i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag, 2. samlingar av växter som inte tydligt skiljer sig från den registrerade sorten, 3. växtsorter som är väsentligen avledda från den registrerade sorten, om den registrerade sorten inte i sin tur är väsentligen avledd, och 4. växtsorter som kan framställas endast genom upprepad användning av den registrerade sorten. En växtsort skall anses som väsentligen avledd om den 1. till övervägande del har avletts från den ursprungliga sorten, eller från en sort som i sig till övervägande del är avledd från den ursprungliga sorten, och då har bibehållit de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper, 2. klart kan särskiljas från den ursprungliga sorten, och 3. bortsett från de skillnader som beror på avledningsförfarandet överensstämmer med den ursprungliga sorten när det gäller de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper. 2 § Med de undantag som anges i 3 och 4 §§ innebär växtförädlarrätten att ingen utan samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten får utnyttja en växtsort eller en annan samling växter som omfattas av växtförädlarrätten genom att 1. producera eller reproducera förökningsmaterial, 2. bearbeta förökningsmaterial för förökningsändamål, 3. bjuda ut förökningsmaterial till försäljning, 4. sälja eller på något annat sätt tillhandahålla förökningsmaterial, 5. exportera förökningsmaterial från , 6. importera förökningsmaterial till , eller 7. lagerhålla förökningsmaterial för något av de ändamål som anges under 1-6. Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har haft någon rimlig möjlighet att göra sin rätt gällande med avseende på visst förökningsmaterial, får ingen utan hans eller hennes samtycke utnyttja växtsorten genom att vidta sådana åtgärder som anges i första stycket 1-7 med skördat material som har framställts med hjälp av detta förökningsmaterial. 3 § Växtförädlarrätten omfattar inte 1. utnyttjande som sker privat och för icke-kommersiella ändamål, 2. utnyttjande för experiment, och 3. utnyttjande för framställning av nya växtsorter. 4 § Växtförädlarrätten omfattar inte utnyttjande av växtmaterial som har bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av innehavaren av växtförädlarrätten eller med dennes samtycke. Första stycket gäller inte utnyttjande som innefattar export av växtmaterial som kan användas för förökningsändamål, om exporten sker till ett främmande land där sorter av växtsläktet eller växtarten i fråga inte kan skyddas och det exporterade materialet inte är avsett för slutlig förbrukning. 5 § Vad som sägs om undantag från ensamrätten i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/941 av om gemenskapens växtförädlarrätt och i de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln skall också tillämpas på en växtsort som registrerats enligt denna lag. Vad som i artikeln och tillämpningsföreskrifterna sägs om gemenskapens växtförädlarrätt skall avse växtförädlarrätt enligt denna lag. 3 kap. Villkor för registrering 1 § En växtsort får registreras endast om den är 1. ny, 2. särskiljbar, 3. enhetlig med avseende på dess väsentliga kännetecken och 4. stabil. 2 § En växtsort skall anses som ny, om inte förökningsmaterial eller skördeprodukter av sorten med samtycke från förädlaren eller dennes rättsinne- havare har sålts eller på annat sätt avyttrats till andra i syfte att utnyttja sorten 1. här i landet tidigare än före dagen för registreringsansökan, 2. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller träd eller vin, eller 3. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller något annat växtslag än träd eller vin. 3 § En växtsort skall anses som särskiljbar, om den tydligt skiljer sig från andra sorter som är kända för registreringsansökan. En växtsort skall anses som känd, om material av den yrkesmässigt bjudits ut till försäljning, sålts eller på annat sätt tillhandahållits. Växtsorten skall också anses som känd, om den registrerats för växtförädlarrätt, tagits in i en officiell sortlista, förekommer i en allmänt tillgänglig referenssamling, beskrivits i en allmänt tillgänglig skrift eller på något annat sätt kommit till allmänhetens kännedom. Även en växtsort som inte har kommit till allmänhetens kännedom skall anses som känd, om en ansökan om ensamrätt eller om intagning i officiell sortlista har gjorts i något land och ansökan senare bifalls. 4 § Vid bedömningen av om en växtsort är enhetlig bortses från de variationer som kan förväntas med hänsyn till särskilda förhållanden vid sortens förökning. 5 § En växtsort skall anses som stabil, om dess väsentliga kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, när sorten har en särskild förökningscykel, vid slutet av varje sådan cykel. 6 § Har sökanden eller någon från vilken sökanden härleder sin rätt tidigare ansökt om skydd för växtsorten i någon stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtförädlingspro- dukter och söks registrering här i landet från den dag då an- sökan gjordes i den främmande staten, skall vid tillämpningen av 2-5 §§ den här ingivna ansökan anses gjord med ansökan i den främmande staten, om sökanden yrkar det. Sådan prioritet får även medges från en ansökan om skydd som har gjorts i en annan främmande stat, om motsvarande prioritet från en svensk ansökan om skydd för växtsort medges i den staten och om den där gällande lagstiftningen i huvudsak stämmer överens med konventionen. Om skydd har sökts i flera främmande stater, räknas tolvmånadersfristen från den dag då den första ansökan om skydd gjordes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva i vilken ordning ett yrkande om prioritet skall framställas och vilka handlingar som skall ges in till stöd för yrkandet. Om dessa föreskrifter inte iakttas, gäller inte rätten till prioritet. 7 § En växtsort får inte registreras, om den redan är registrerad för gemenskapens växtförädlarrätt enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt. 1 § En registrerad växtsort skall ha en sortbenämning. Denna skall göra det möjligt att skilja växtsorten från andra sorter. En sortbenämning får inte godtas, om den 1. består av enbart siffror, såvida det inte är fast praxis att beteckna sorter på det sättet, 2. uppenbarligen är ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lag eller annan författning eller mot allmän ordning eller är ägnad att väcka förargelse, 4. kan förväxlas med en sortbenämning som för en sort inom växtarten eller en näraliggande växtart införts i eller föreslagits för införande i växtsortregistret, ett motsvarande utländskt register eller en annan officiell sortlista eller som används på förökningsmaterial av en sådan sort, 5. kan förväxlas med ett varumärke, ett namn, en firma eller någon annan be- teckning för vilken någon annan än sökanden har skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrera sortbenämningen som varumärke för material av en växtsort eller för varor av liknande slag, 6. kan förväxlas med ett sådant varumärke för material av en växtsort eller för varor av liknande slag för vilket sökanden har skydd. Regeringen får under förutsättning av ömsesidighet förordna att en sortbenämning som har registrerats eller sökts registrerad i en främmande stat skall registreras i trots första och andra styckena, om det inte finns synnerliga skäl mot detta. 2 § Den som bjuder ut förökningsmaterial av en registrerad växtsort till försäljning eller på något annat sätt tillhandahåller sådant material skall använda den registrerade sortbenämningen. Detta gäller även sedan skyddstiden har gått ut eller växtförädlarrätten av någon annan anledning har upphört. En registrerad benämning på en sort eller en med denna förväxlingsbar benämning får inte användas för en annan sort av samma eller närstående växtart eller för material av en sådan sort så länge registreringen av benämningen består. 1 § Registrering enligt denna lag sker i det växtsortregister som förs av . När en växtsort registreras skall även sortens benämning registreras. 2 § En ansökan om registrering av en växtsort skall göras skriftligen hos . Ansökan skall innehålla 1. en tydlig beskrivning av sorten med särskilt angivande av det eller de kännetecken som skiljer sorten från andra sorter, 2. uppgift om sortens härstamning, 3. förslag till benämning på sorten, och 4. uppgift om förädlarens namn. Om någon annan än förädlaren söker registrering, skall sökanden styrka sin rätt till sorten. Till ansökan skall fogas en av sökanden egenhändigt underskriven försäkran på heder och samvete att sorten, såvitt sökanden känner till, inte före den dag då ansökan görs eller enligt 3 kap. 6 § skall anses ha blivit gjord har avyttrats på ett sådant sätt att den enligt 3 kap. 2 § inte skall anses som ny. I samband med ansökan skall sökanden tillhandahålla växtmaterial av sorten i den mängd som behövs för att prova sorten. Sökanden skall betala föreskriven ansökningsavgift. 3 § En ansökan får gälla registrering av endast en växtsort. 4 § får förelägga en sökande som inte har hemvist i att för sig ställa ett ombud som har hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och att anmäla detta hos nämnden. Ombudet skall ha behörighet att ta emot delgivning i ärendet. Underlåter sökanden att följa föreläggandet, får delgivning ske genom att handlingen med posten sänds till sökanden under dennes senaste kända adress. 5 § Om sökanden inte har iakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller om det finns något annat hinder för bifall till ansökan, skall sökanden föreläggas att yttra sig eller vidta rättelse. Om sökanden underlåter att inom förelagd tid ge in yttrande eller vidta rättelse, skall ansökan avskrivas. En upplysning om detta skall tas in i föreläggandet. 6 § Finns det något hinder för bifall till ansökan även efter det att sökanden yttrat sig och har sökanden haft tillfälle att yttra sig över hindret, skall ansökan avslås, om det inte finns anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande. 7 § Om någon inför påstår sig ha bättre rätt till växtsorten än sökanden och är saken oviss, kan nämnden förelägga honom eller henne att väcka talan vid allmän domstol vid påföljd att påståendet annars lämnas utan avseende vid ansökans fortsatta prövning. Om en tvist om bättre rätt är inledd vid domstol, kan registreringsansökan förklaras vilande i väntan på att målet slutligt avgörs. 8 § Om någon inför visar att han eller hon har bättre rätt till växtsorten än sökanden, skall nämnden på yrkande överföra ansökan på honom eller henne. Den som får ansökan överförd på sig skall betala ny ansökningsavgift. Om överföring yrkas, får ansökan inte avskrivas, avslås eller bifallas förrän yrkandet slutligt har prövats. 9 § Om ansökan är fullständig och det inte finns något hinder för registrering, skall kungöra ansökan för att bereda allmänheten tillfälle att framställa invändningar mot ansökan. Invändningar skall göras skriftligen hos inom den tid som nämnden bestämmer. 10 § skall se till att material av växtsorten provas, om inte detta av särskilda skäl är onödigt. Sökanden skall betala föreskriven avgift för utförd provning. 11 § Sedan tiden för att framställa invändning mot ansökan har gått ut och provning med material av växtsorten har slutförts skall ansökan tas upp till fortsatt prövning. Vid denna prövning är 4-8 §§ tillämpliga. Sökanden skall ges tillfälle att yttra sig över framställda invändningar och utförd provning. 12 § Om en ansökan om registrering av en växtsort bifalls och beslutet vinner laga kraft, skall sorten tas in i växtsortregistret och registreringen kungöras. Avskrivs eller avslås en ansökan som har kungjorts enligt 9 §, skall beslutet kungöras sedan det vunnit laga kraft. 6 kap. Giltighetstid, årsavgifter och efterkontroll 1 § Växtförädlarrätten gäller från den dag då ansökan om registrering bifölls och kan upprätthållas under räknat året efter det då beslutet om registrering vann laga kraft. I fråga om potatis, träd och vin kan dock växtförädlarrätten upprätthållas under räknat från samma tidpunkt. 2 § För växtförädlarrätten skall det för varje kalenderår betalas en föreskriven årsavgift. Denna skall betalas efter det då ansökan om registrering bifölls. Årsavgiften skall betalas senast på det kalenderår avgiften avser. Senaste dag för att betala årsavgift som har börjat innan växtsorten har registrerats eller därefter infaller dock först efter dagen för registreringen. Årsavgiften får inte betalas innan registrering har skett och inte heller tidigare än före det kalenderår som avgiften avser. Årsavgiften får, med den förhöjning som är föreskriven, betalas efter förfallodagen. 3 § För att kontrollera att en registrerad växtsort är stabil får förelägga innehavaren av växtförädlarrätten att tillhandahålla nämnden förökningsmaterial av sorten samt nödvändiga handlingar och upplysningar. 1 § Har innehavaren av en växtförädlarrätt medgett någon annan rätt att utnyttja en registrerad växtsort (licens), får denne överlåta sin rätt vidare endast om innehavaren har medgett det. Ingår licensen i en rörelse, får licensen dock överlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av den, om inte något annat har avtalats. Om licensen överlåts på ett sådant sätt, fortsätter ändå överlåtaren att svara för att licensavtalet fullgörs. 2 § Har växtförädlarrätten övergått på någon annan eller har licens upplåtits eller överlåtits, skall på begäran och mot föreskriven avgift anteckning om detta göras i växtsortregistret. Om det visas att en licens som har antecknats i registret upphört att gälla, skall också detta antecknas. Första stycket gäller även i fråga om tvångslicenser. I ett mål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som innehavare av växtförädlarrätten som senast har blivit införd i växtsortregistret i denna egenskap. 3 § Förses inte marknaden med förökningsmaterial av en registrerad växtsort på skäliga villkor och i den omfattning som är motiverad med hänsyn till allmänt intresse och finns det inte någon godtagbar anledning till underlåtenheten, kan den som här i landet vill utnyttja en registrerad växtsort få tvångslicens till detta. En tvångslicens innefattar även rätt att av innehavaren av växtförädlarrätten få förökningsmaterial av sorten i den omfattning som är skälig. 4 § En tvångslicens får inte meddelas någon annan än den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja växtsorten på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. En tvångslicens utgör inte något hinder för innehavaren av växtförädlarrätten att själv utnyttja sorten eller att upplåta licens. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. 5 § En tvångslicens meddelas av allmän domstol, som även bestämmer i vilken omfattning växtsorten får utnyttjas samt fastställer ersättningen och övriga villkor för licensen. När väsentligt ändrade förhållanden motiverar det, kan domstolen på yrkande upphäva licensen eller fastställa nya villkor för den. 8 kap. Växtförädlarrättens upphörande m.m. 1 § Betalas inte årsavgift enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 2 §, är växtförädlarrätten förfallen det år för vilket avgift inte betalats. skall då också avregistrera växtsorten. 2 § Om innehavaren av växtförädlarrätten skriftligen hos avstår från växtförädlarrätten, skall nämnden avregistrera växtsorten. Om växtförädlarrätten är utmätt, belagd med kvarstad eller tagen i anspråk genom betalningssäkring eller om en tvist om överföring av registreringen pågår, får sorten inte avregistreras på begäran av innehavaren av växtförädlarrätten så länge utmätningen, kvarstaden eller betalningssäkringen består eller tvisten inte blivit slutligt avgjord.