prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Den grundforskning som rådet finansierat, exempelvis inom ämnena idéhistoria och statsvetenskap, bör kunna ges stöd från de reguljära forskningsfinansierande organen, däribland Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet. 10.4.2 Forskning inom skolväsendet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen anser att det finns ett stort | | behov av att statsmakterna kan inrikta forskningen mot områden | | av särskild betydelse för skol- och förskoleområdet. bör| | därför stimulera och stödja sådan forskning. Som sektorsföreträdare| | bör öka sina insatser för att sprida kännedom om | | forskning av intresse för skola och förskola, oavsett finansiär.| | Av statsfinansiella skäl föreslås i budgetpropositionen en | | besparing om på anslaget A 3. Forskning inom | | skolväsendet. ansvarar för skolsektorns behov av forskning för att uppnå för skolväsendet angelägna samhällsmål. För forskning inom skolväsendet anvisas innevarande budgetår . Forskning av intresse för skolområdet finansieras förutom via forskningsanslag även av (), (), (), () samt Arbetsmiljöfonden (AMFO). /91 - 1994/95 uppgick bidrag från råd och fonder till skolrelaterad projektforskning till . föreslår, i sin fördjupade anslagsframställning om forskning 1997 - 1999, att forskningen i stort skall ges den omfattning som den har . Den hittillsvarande inriktningen mot långsiktiga forskningsinsatser, som ger möjlighet till varaktiga kontakter med centrala forskningsmiljöer, bör fullföljas. Sektorsforskningen inom har varit föremål för flera utredningar. Den särskilda utredaren som tillsatts för att göra en översyn av fördelningen av ansvar, arbete och kompetens mellan skolans myndigheter samt mellan dessa och anför i sin - styrning och stöd (Ds 1995:60) att det nu finns skäl för en grundlig prövning av formerna för finansiering av skolforskning. Ett sådant skäl är att kommunerna numera har det odelade driftansvaret för skolväsendet och därmed även ett ökat ansvar för forskning. Lärare och skolledare är viktiga nyttjare och inspiratörer av forskning och borde ges ökat inflytande och ökade kunskaper om forskningsresultat. Ett annat skäl för omprövning av forskningsfinansieringen är lärarutbildningens svaga forskningsanknytning. Samarbetet mellan de två skolmyndigheterna - och i skolan - har heller inte fungerat friktionsfritt när det gäller forskning för handikappade och specialpedagogiska frågor. Utredaren presenterar tre alternativa förslag. Alternativ ett innebär en precisering av instruktion bl.a. så att forskningens avnämare ges ett starkare inflytande över forskningsansökningars relevans. Alternativ två innebär att skolforskningsmedlen överförs till något forskningsråd. Det tredje alternativet innehåller förslag om att inrätta ett konsortium för skolforskning med kommun-, skolledar. Av remissinstanserna ser kommuner och lärarorganisationer oftast positivt på förslaget om ett konsortium, medan , SFR och flera universitet föredrar fortsatt sektorsforskning via den statliga skolmyndigheten. FRN skisserar en modell med dels som ansvarig för sektorsforskningen, dels ett konsortium av aktörer med ett bredare intresse i utbildnings- och kompetensfrågor. Sektorsforskningen har också varit föremål för förslag från Forsknings- finansieringsutredningen som i sitt betänkande Forskning och pengar (SOU 1996:29) föreslår en förändrad organisation av sektorsforskningen. Den förändringsmodell som anges innebär att såväl skolforskningsmedlen inom som medlen för forskning om universitet och högskolor inordnas i . pekar i sitt remissyttrande på negativa norska erfarenheter av ett system som liknar det av föreslagna. Verket ser en betydande risk för att vitala delar inom det pedagogiska forskningsområdet skulle bli underförsörjt med forskningsmedel, något som vore olyckligt då sektorsforskningen är beroende av en stark inomdisciplinär forskning. Verket avvisar därför förslaget till förändring. Skälen för regeringens bedömning: Forskning av intresse för utbildningsområdet stöds såväl av som av olika forskningsråd. Av fördjupade anslagsframställning framgår att andel motsvarar av de medel som satsats på skolforskning . Regeringen ser det som värdefullt att utbildningsområdet i vid bemärkelse kan stödjas av forskning ur olika aspekter och av flera olika finansiärer. De förslag om förändring av forskningsverksamheten inom skolväsendet som framförts är, enligt regeringens mening, inte tillräckligt utvecklade för att utgöra underlag för en förändrad organisation. forskningsprogram har funnits . Det är därför ännu för tidigt att dra några slutsatser av en långsiktande verksamhet som forskning. Den av verket initierade utvärderingen av forskningsprogrammet bör därför fortsätta. Statens behov av att kunna initiera och stödja forskning av särskilt intresse för skol- och förskoleområdet är stort. Sett mot den bakgrunden fyller forskningsprogram en betydelsefull uppgift när det gäller att stimulera sådan forskning. Regeringen anser att det även fortsättningsvis bör ankomma på att initiera och stödja sådan forskning. Flera forskningsintressenter och finansiärer inom utbildningsområdet ökar behovet av överblick över vilken forskning som bedrivs inom olika områden bl.a. för att underlätta analyser av behov av nya forskningsområden. Vid sidan om utbildningsområdet är barnomsorgsforskning, forskning om funktionshinder och även den forskning som bedrivs inom barn- och ungdomsområdet av stort intresse för att öka kunskapen om skolan och skolans roll för barn och ungdom. Detta kräver att sektorsmyndigheten har en god överblick och kunskap om andra forskningsområden vars resultat kan vara av värde för skolområdet. har här en mycket viktig uppgift som sektorsföreträdare. Regeringen ser det som nödvändigt att kraftfullt ökar sina insatser för att skaffa sig en god överblick över all forskning av intresse för skola och förskola, oavsett finansiär. Översikter och sammanställningar inom olika områden bör göras regelbundet. Verksamhetsmålen för forskningsprogrammet skall ge god överblick över för skol- och förskoleområdet relevant forskning som underlag för behovsanalyser. Därvid blir det en väsentlig uppgift för som sektorsmyndighet att svara för sammanställning, publicering och spridning av forskningsresultat så att de kommer skolans personal och andra intressenter till del. Av statsfinansiella skäls måste såsom redovisats i budgetpropositionen en besparing på tas ut på anslaget A 3. Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen skall kunna kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Stöd till forskningsprojekt löper ofta varför en snabbt genomförd förändring av stödet till forskning skulle vålla problem. Såsom föreslagits i budgetpropositionen bör därför få rätten att disponera delar av det relativt betydande överskottet under sitt ramanslag för att, i den mån verket bedömer det behövligt, stödja forskning. I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) har regeringen redovisat sin avsikt att integrera skola med förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. avses bli ansvarig myndighet för tillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling. Det är därvid av betydelse att även forskningsmedel hanteras på ett likartat sätt mellan skolans och förskolans område. bör på samma sätt som för skolområdet kunna stödja och stimulera forskning inom angelägna och eftersatta områden även inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Inom skolans och barnomsorgens områden ser regeringen det som angeläget med en närmare samordning av forskningsfinansieringen mellan () och . bör därför involveras vid SFR:s bedömningar inom dessa områden och bör hålla SFR väl informerat om sina egna satsningar på området. I budgetpropositionen föreslås att resurser avsätts för lärarutbildningarnas forskningsanknytning. Detta kommer att bidra till ökad forskning och kunskap om skola och förskola. sektorsansvar för forskning inom ett område som omfattar såväl skola som barnomsorg aktualiserar en förändring av sammansättningen av de beredningsorgan som bedömer forskningsansökningars vetenskapliga relevans för skolområdet. Regeringen har för avsikt att bredda sammansättningen av ett sådant rådgivande organ för skolforskning. 10.4.3 Forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningens område En arbetsgrupp knuten till har gjort en översyn av högskolans lärarutbildningar. I betänkandet Lärarutbildning i förändring (Ds 1996:16) föreslår arbetsgruppen en förstärkning av lärarutbildningarnas vetenskapliga bas. En satsning på forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningens område är angelägen av flera skäl. Lärarutbildningens forskningsanknytning främjas och lärarutbildarnas kompetens höjs. Satsningen kommer att ge fler forskarutbildade lärare i skolan, vilka får naturliga kontakter med högskolan. Dessutom främjas en allmän kompetenshöjning av skolans lärare. Slutligen är det angeläget med en ökad forskning och kunskap om skolan och i förlängningen bör denna forskning kunna påverka praktiken i skolan och i högskolan. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för att medel anslås för forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningens område. Uppbyggnaden av denna satsning kommer att ske . Forskningen skall bedrivas i projektform. Projekten skall ha relevans för skolområdet eller lärarutbildningen samt ha ett betydande inslag av forskarutbildning för yngre lärarutbildade projektmedarbetare. Forskningsprojekten förutsätts få en viss del av sina resurser från respektive högskola. Regeringen, eller det organ regeringen bestämmer, föreslås besluta om fördelningen av dessa forskningsmedel. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att | framtidsstudier även fortsättningsvis bedriver | | problemorienterade framtidsstudier i syfte att ge underlag för | | strategiskt beslutsfattande inom offentlig och privat sektor. () är en stiftelse som har till uppgift att i egen regi eller i samarbete med andra bedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet. Institutet skall informera om framtida möjligheter och hot i samhällsutvecklingen och därmed stimulera till en öppen och bred diskussion om framtid. I syfte att uppnå dessa målsättningar samarbetar institutet med universitet, högskolor, andra forskningsinstitut, myndigheter, organisationer, företag och enskilda forskare, såväl inom landet som i de nordiska länderna och i andra länder. IF:s verksamhet utvärderades på uppdrag av regeringen . Utredaren konstaterade att institutet förefaller vara en väl fungerande, aktiv och produktiv forskningsorganisation. I utvärderingen riktades kritik mot de dominerande inslag av teknikoptimism och brist på sociala perspektiv som i viss mån präglat verksamheten vid institutet. Utvärderingen har remissbehandlats och majoriteten av remissinstanserna ger stöd åt utvärderarens slusatser. reviderade med anledning av utvärderarens kritik delar av forskningsprogrammet för . Skälen för regeringens bedömning: Institutets för framtidsstudier inriktning och arbetsformer gör det till ett viktigt komplement till det ordinarie statliga forskningssystemet. Institutets arbete med att stimulera till offentlig debatt kring framtida hot och möjligheter i samhällsutvecklingen är viktigt och bör utvecklas ytterligare. Institutet kan i detta avseende spela en betydande roll för att förbättra kontakterna mellan vetenskapsamhället och allmänheten. En annan av institutets viktigaste uppgifter är att bedriva problemorienterade framtidsstudier i syfte att ge underlag för strategiskt beslutsfattande inom offentlig och privat sektor. Det är i detta sammanhang viktigt att formerna för att redovisa resultaten av dessa studier är sådana att resultaten till fullo kommer de beslutsfattande organen till del. 11.1 Resurser för forskning har ansvaret för högre utbildning och forskning för vård och nyttjande av de biologiska naturresurserna. I följande tabell redovisas sammanfattningsvis resurserna till utbildning, forskning och utveckling inom departementets ansvarsområde. Beloppen avser utgiftsområde 23. Anvisat Förslag Beräknat Beräknat bå 1995/96 bå 1997 bå 1998 bå 1999 SLU 1 420,7 980,8 1 019,3 1 061,2 315,6 216,2 221,0 226,0 SUMMA 1 736,3 1 197,0 1 240,3 1 287,2 Till detta kommer vissa FoU-medel vid sektorsmyndigheterna under , i första hand och . Därutöver kommer de medel som på tilläggsbudget för innevarande budgetår anmälts till , sammantaget för forskning om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion samt sammantaget till Stiftelsen . Dessa frågor behandlas under avsnitt 11.5. 11.2 Forskning om nyttjande och bevarande av biologiska naturresurser ansvarar för forskning rörande skogsbruk, jordbruk, trädgårdsnäring, grönytor, landskapsplanering, veterinärmedicin och djurskydd, fiske och vattenbruk, rennäring, livsmedel samt jakt och viltvård. Skogsvetenskaplig forskning bedrivs av () och (SkogForsk). Forskning med anknytning till skog och skogsbruk bedrivs även i viss utsträckning vid andra universitet. Skogsforskningen finansieras för statens del både genom direkta anslag till SLU och genom bl.a. forskningsanslag från Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inom ramen för det nordiska samarbetet finansieras även viss forskning på skogsområdet. Jordbruks- och trädgårdsnäringsforskning bedrivs huvudsakligen vid SLU. Vid SLU bedrivs även en omfattande forskning, i första hand naturvetenskaplig, till stöd för utvecklingen inom andra samhällssektorer. Den kan beröra miljö, bioenergi etc. Teknisk FoU inom jordbruks- och miljöområdet bedrivs vid det halvstatliga (). Med statligt stöd bedrivs vid växtförädling av icke kommersiella grödor. har på regeringens uppdrag lämnat förslag om forskningsbehovet för en ökad ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion samt om inriktningen av den framtida trädgårdsforskningen. Inom jordbruks- och trädgårdsforskningen finns ett väl fungerande nordiskt samarbete. Forskning rörande landskapsplanering och planering i tätorter utförs i huvudsak vid SLU. Det gäller både forskning för planering i det storskaliga landskapet och för planering av tätorternas parker, grönytor och andra rekreationsmarker. har ett särskilt ansvar för forskning och information om grönytor och hemträdgårdar. Veterinärmedicinsk forskning utförs huvudsakligen vid SLU och är av betydelse för en rad viktiga områden i samhället, bl.a. animalieproduktionen, djurskyddet, livsmedelskontrollen, miljöövervakningen samt hälso- och sjukvården för sällskapsdjur. SLU lämnar därutöver ett väsentligt bidrag till den allmänna biomedicinska forskningen. svarar för ett nationellt program för livsmedelsforskning. Verksamheten utförs vid flertalet av landets universitet och vid och bioteknik (). Forskningen spänner från den mer råvaruinriktade forskningen till industriella tillämpningar samt konsumentaspekter. SLU har ett särskilt ansvar för kopplingen mellan råvaruproduktion och livsmedelsförädling samt för frågor rörande livsmedelskvalitet. och administrerar tillsammans ett nationellt program Fiskforskning för . Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna är att i huvudsak skall bedriva utvecklingsverksamhet, medan i allt väsentligt skall svara för finansieringen av grundforskningen och viss tillämpad forskning. Beträffande renforskningen så utförs den i första hand av SLU. Vid SLU finns en professur i renskötsel inrättad. finansierar därutöver i samverkan med bl.a. ett särskilt forskningsprogram inom rennäringsområdet. Viltforskningen tillförs medel ur jaktvårdsfonden efter beslut av regeringen. Medlen fördelas av efter förslag av vetenskapliga kommittén för viltforskning, huvudsakligen i enlighet med ett samlat program för viltforskningen. erhåller också bidrag ur fonden för sin verksamhet. Förbundet har bl.a. en särskild forskningsavdelning. Inom EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling finansieras inom de olika delprogrammen forskning av stort intresse för de areella näringarna. Viktiga delprogram är Jordbruk och Fiske (FAIR), Miljöprogrammet och Bioteknologiprogrammet. är ansvarig myndighet för delprogrammet FAIR, som omfattar även skogsbruk, livsmedel och landsbygdsutveckling. Svenska forskare har varit framgångsrika att erhålla medel från EU. Vid FAIR- programmets två första ansökningsomgångar har sammantaget 54 projekt med svenskt deltagande beviljats medel, vilket betyder att svenska forskare deltar i av samtliga av beslutade projekt. Inom verksamhetsområde finns två stora forsknings- myndigheter, och Skogs- och jordbrukets forskningsråd. SLU:s mål skall vara att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. SLU:s övergripande mål är formulerat utifrån ett sektorsansvar och SLU skall bedriva sin verksamhet inom jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin. Verksamheten skall, utöver sektorsansvaret, karaktäriseras av helhetssyn, kvalitet, effektivitet och samverkan inom landet samt internationellt. SLU består av tre fakulteter för utbildning och forskning; fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk (JLT-fakulteten), skogsveten- skapliga fakulteten och veterinärmedicinska fakulteten. Därutöver finns gemen- samma funktioner för administrativ service, information, bibliotek etc. SLU har en bred kompetens inom det biologiska området. SLU har antagit ett strategidokument, Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000- talet, i vilket verksamheten beskrivs. SLU framhåller att verksamheten förändrats på många sätt och anpassats till nya förutsättningar. Nyttjandet av de biologiska naturresurserna är en väsentlig bas för materiella välstånd. Enligt SLU:s bedömning är det rimligt att ekonomiska, tekniska och biologiska kunskaper om de biologiska naturresurserna kommer att efterfrågas i ökad utsträckning . Konsumenternas krav får allt större genomslag även i de primära produktionsleden. 11.3.2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () skall enligt sin instruktion främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av de biologiska resurserna med särskild inriktning på de areella näringarna. är organiserat så att under styrelsen (rådet) är verksamheten indelad i elva beredningsorgan som täcker såväl den grundläggande som den mer tillämpade forskningen. Sålunda täcker följande områden: organismbiologi, cellbiologi & kemi, ekologi, ekonomi & samhälle, jordbruk, skogsbruk, hortikultur, fisk, livsmedel, rennäring samt areell produktion och långsiktig samhällelig försörjning. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA) är en fristående akademi med visst statsbidrag. KSLA och () har lämnat förslag till samordning och inriktning av forskning rörande landsbygdsutveckling m.m. och finansierar, inom sina respektive ansvarsområden, visst utvecklingsarbete och undersökningsverksamhet. 11.4 Prioriteringar för framtiden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: SLU:s strategidokument bör utgöra en god grund| | för den vidare utvecklingen av . | | En redovisning från SLU och över vilka åtgärder som | | vidtagits för att forskningsresultaten bättre skall nå ut i | | samhället bör begäras. | | bör ingå i den samverkansgrupp för forskningsråden som | | regeringen avser att tillskapa för att främja tvärvetenskap i | | enlighet med vad som sägs i avsnitt 10.2.6. | | bör liksom övriga forskningsråd återfå rätten att inrätta | | professurer i enlighet med vad som sägs i avsnitt 10.2.4. | | En översyn av forskningen och undersökningsverksamheten på | | fiskets område bör göras. Frågan behandlas i budgetpropositionen| | tillsammans med andra frågor som berör . | | förslag om att | | omvandlas till ett sektorsforskningsråd, med en ändrad | | sammansättning av , bör enligt regeringens | | mening ej genomföras. FN:s prognoser pekar mot en global folkmängd på mellan sju och åtta miljarder . Detta ställer krav på en väsentligt ökad produktion av livsmedel, fibrer och bränsle. måste naturresurserna bevaras långsiktigt. Samhället måste ställas om till ett kretsloppssamhälle. Det finns risk för att de ökande kraven på livsmedels-produktionen kan komma att motverka miljötänkandet och inriktningen mot en långsiktig hållbarhet. Svensk miljöpolitik och miljöforskning har ett gott internationellt rykte och hög standard. Riodeklarationens mål och målen för miljöforskningen inom jord- och skogsbruk är grundpelare för att åstadkomma ett uthålligt nyttjande av naturresurserna. För att nå dessa mål behövs ett ökat kunnande om ekologiska processer i skogs- och jordbruksekosystemen. När samhället efterfrågar nya arbetsmöjligheter måste även stor hänsyn tas till den omgivande miljön. har i ett globalt perspektiv goda förutsättningar att genom forskning och utveckling utveckla de areella näring- arna så att de står i samklang med internationella konventioner på miljöområdet. Sektorn skogsbruk och skogsindustri är den största enskilda inkomstkällan för det svenska samhället. Skogssektorn sysselsätter ca 191 000 personer, varav ett stort antal i glesbygden. Skogen utgör dessutom en rekreationskälla för jakt och friluftsliv. Skogen täcker arealmässigt av landytan och skogsmarken har därför betydelse för den totala miljön vad avser exempelvis grundvattennivåer, vattenkvalitet och slutligen tillståndet i havet. Skogen ger också livsrum och överlevnadsmöjligheter för djur och växter och är därför av avgörande betydelse för biodiversiteten. Skogs- och jordbruksråvaror ger möjlighet till framställning av helt nya produkter. kommer allt fler substanser att kunna utnyttjas till födoämnen, djurföda, biobränslen, industriråvara och farmaceutiska preparat. För att möjliggöra en framgångsrik, alternativ och resurssnål produktion till dagens i huvudsak oljebaserade produktion är kunskaperna om råvarans egenskaper från skogs- och jordbruksväxter nödvändiga. Livsmedelsindustrin är en av största näringar. Den direkta sysselsättningen är mycket stor, ca 60 000 personer, och indirekt sysselsätts ett än större antal. Framställning av livsmedel med hög kvalitet är ett mycket viktigt område där konsumentkraven visar på en högre betalningsförmåga för livsmedel med hög kvalitet. Livsmedelsintagets sammansättning har ett direkt samband med folkhälsotillståndet. är pådrivande när det gäller att sätta upp normer för hantering av husdjur. Utan ett väl utarbetat kunskapsunderlag kommer dessa ansträngningar att vara förgäves. I Europaperspektivet är jordbruksforskningen också ytterst central. Jordbrukets miljöfrågor, djurens hälsa och sambanden mellan människors kost och hälsa är viktiga forskningsområden. En fri marknad för livsmedel medför att svenska företag och produkter måste hitta konkurrensfördelar. Miljövänliga produkter måste tas fram från sunda råvaror. Allt detta kräver betydande forskningsinsatser, både vad avser djup och bredd. Forskningen måste medverka till ekonomisk tillväxt och stadigvarande sysselsättning inte minst på landsbygden. Beredskapen för en eventuell global bristsituation måste också förstärkas. Den gemensamma jordbrukspolitiken inom den Europeiska unionen (CAP) står inför betydande förändringar som kan komma att få stora strukturella konsekvenser. En eventuell anslutning av de central- och östeuropeiska länderna till unionen kommer också att få återverkningar på livsmedelsproduktionen inom hela unionen. Framtida forskning inom departementets ansvarsområde kommer sannolikt att bli än mer internationell. EU:s forskningsprogram är delvis ett steg i denna riktning. Frågor som berör resurshushållning och miljöaspekter har betonats av de nordiska länderna och svenska forskare har en framskjuten position inom området.