prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — - Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) - meteorologi (OIML) - Europeiska organisationen för provning och kontroll (EOTC) - Organisationen för intellektuell äganderätt () - Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG) - Internationella nickelstudiegruppen (INSG) - EUREKA - EFTA, Ädelmetallkonventionen - COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete) - - () - Internationella rådet för samarbete på tullområdet - - Internationella kaffeorganisationen (ICO) - Internationella kakaoorganisationen (ICCO) - Internationella naturgummiorganisationen (INRO) - Internationella byrån för utställningar i Från anslaget bestrids också kostnader för råvarulagring enligt internationella naturgummiavtal. Såväl köp till som försäljning från avtalets buffertlager kan förekomma i syfte att stabilisera världsmarknadspriset. Inkomster vid försäljning återförs till medlemsländerna. De krediteringar av anslaget som därvid blir aktuella bör tillföras anslaget. Till anslaget förs anslagen Organisationer för internationell handel och rå- varusamarbete m.m. och Internationell råvarulagring under tredje huvudtiteln. Medel avsatta för dessa ändamål beräknas till . Till anslaget har även förts från utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske, med anslutande näringar för det svenska deltagandet i . Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing och överföringar. Anslagsnivåerna beräknas preliminärt vara oförändrade. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 1994/95 Utgift 158 8031 Anslagssparande 11 134 1995/96 Anslag 210 900 Utgiftsprognos 225 943 därav 1996 145 076 1997 Förslag 124 921 1998 Beräknat 121 407 1999 Beräknat 125 249 1 Beloppen anges i tusental kr. geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet för SGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att därigenom tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt totalförsvaret. SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, som är regional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. Målet för Bergsstatens verksamhet är att möjliggöra eftersökande och utvinning av främst , att förhindra misshushållning med våra mineralresurser samt att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid gruvdrift. Inkomster vid SGU och Bergsstaten, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2528 Avgifter vid Bergsstaten, beräknas till för nästa budgetår. Vad gäller den geologiska undersökningsverksamheten har avvikelser från årsmålen skett för två verksamheter. Det gäller geofysiska flygmätningar förorsakade av att mätflygplanet havererade . Vidare har inte hela det planerade antalet kartor och beskrivningar kunnat utgivas beroende framför allt på problem med viss digital produktionsteknik och störningar på grund av ombyggnaderna av lokalerna. Inom Bergsstaten har 199 ärenden lett till nya eller förlängda under- sökningstillstånd eller inmutningar . Det är en ökning sedan föregående år. Det är främst utländska prospektörer som står för ökningen. Uppdragsverksamheten utgör av SGU:s totala omsättning. Andelen är svagt ökande. Kostnaderna för SGU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet beräknas innevarande budgetår uppgå till ca , vilket motsvarar av omsättningen. SGU har under /96 en hög aktivitetsnivå. Anslagssparandet om vid budgetårets ingång beräknas komma att vändas till ett visst underskott. I sin enkla anslagsframställning hemställer SGU med hänvisning till vad som anfördes i den fördjupade anslagsframställningen inför treårsperioden /92-1993/94 om ett anslag om för i enlighet med dels den av 1991 antagna treårsplanen, dels de beslut statsmakterna därefter fattat. I denna hemställan inbegrips medel för Bergsstatens verksamhet och för maringeologisk undersökningsverksamhet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att| | tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom | | områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med | | naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt | | totalförsvaret. | | Målet för Bergsstaten skall vara oförändrat. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 124 921 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 6 000 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget får belastas för viss basfinansiering av den | | maringelogiska verksamheten. Full kostnadstäckning skall uppnås | | genom kompletterande avgiftsfinansiering. Om detta inte visar | | sig möjligt bör SGU ha möjlighet att föreslå regeringen alternativa| | lämpliga åtgärder. Verksamheten har bedrivits på ett ändamålsenligt sätt. De uppsatta målen kan nås. SGU kan i allt större utsträckning, snabbare och med hög tillgänglighet tillgodose kundernas ökade behov av geologisk information. RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen angående SGU. Som övergripande mål för den anslagsfinansierade verksamheten för perioden /92-1995/96 har beslutat följande. För den regionala systematiskaundersökningsverksamheten skall modern information anpassad till samhällets olika behov inom skilda områden finnas tillgänglig för av landyta . För de prospekteringsintressanta delarna av och skall information finnas . För de flygbaserade geofysiska undersökningarna skall 75 procentmålet uppnås . Informationen om de lösa avlagringarna på hela den svenska kontinentalsockeln skall finnas tillgänglig . I fråga om Bergsstatens verksamhet skall den införda minerallagstiftningen prioriteras. Tillsynsverksamheten skall hållas på en fort- satt hög nivå och varje gruva i drift skall inspekteras minst en gång . De av tidigare fastställda övergripande målen är verksamhetsmål. Det bör ankomma på regeringen att fastställa dem. Övergripande mål för SGU bör vara att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt totalförsvaret. De besparingar som måste göras på grund av det statsfinansiella läget bör inte föranleda någon ändring av de långsiktiga produktionsmålen. SGU har i sin framställan om medel för den geologiska undersöknings- verksamheten för hemställt om ett belopp om . Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing.Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. Justering har också gjorts för att det av beslutade engångsbeloppet för den maringeologiska verksamheten inte är av varaktig karaktär innebärande en minskning på . Neddragningarna på anslaget bör dock inte medföra några förskjutningar i de av tidigare fastställda målåren för SGU:s olika undersök- ningsverksamheter. Det bör bl.a. innebära att prospekterande organisationer får tillgång till den geologiska informationen som tidigare planerats. I syfte att klara föreslagna besparingskrav föregående budgetår föreslog regeringen i budgetpropositionen 1995 att SGU:s maringeologiska verksamhet skulle avvecklas. uttalade dock att den var av sådan betydelse att en nedläggning inte kan komma ifråga (prop. 1994/95:100 bil.1 3, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Kostnaderna för den maringeologiska verksamheten beräknades till för det förlängda /96. Mot bakgrund av den relevans den aktuella informationen har för flera departement borde enligt en samfinansiering införas. För att klara delar av finansieringen /96 beslöt att tillfällig engångsvis finansiering skulle vara att föra bort från Energiteknikfondens innestående medel i . Resterande finansiering på skulle regeringen återkomma till med. har i tilläggsbudget beslutat om dessa medel (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Regeringen skulle också i budgetpropositionen återkomma med förslag som säkerställde den maringeologiska verksamheten . Beträffande den maringeologiska verksamheten måste regeringen konstatera att någon samfinansiering för inte varit möjlig att uppnå. Detta tillsammans med föreslagna besparingskrav gör att regeringen vill föreslå följande för SGU:s maringeologiska verksamhet. Det av regeringen framlagda ramanslaget för SGU för får belastas för viss basfinansiering av den maringeologiska verksamheten. SGU bör söka nå full kostnadstäckning genom kompletterande avgiftsfinansiering genom bl.a. svenska myndigheters utnyttjande av denna verksamhets information. Under denna förutsättning bör även annan till den maringeologiska verksamheten relaterad verksamhet vara ett möjligt användningsområde för den utrustning SGU förfogar över. Regeringen bedömer att detta är en möjlig långsiktig finansieringslösning för verksamheten i enlighet med tidigare beslut. Om det visar sig svårt att uppnå denna finansieringslösning bör det vara möjligt för SGU att föreslå regeringen alternativa lämpliga åtgärder för den maringeologiska verksamheten. En sådan åtgärd kan vara att avyttra undersökningsfartyget eller att öka utnyttjandet av detta. Medel för SGU:s verksamhet bör anvisas under ramanslag. Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att anvisas för för SGU:s och Bergsstatens verksamhet. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1994/95 Utgift 5 3211 Anslagssparande 0 1995/96 Anslag 7 330 Utgiftsprognos 7 330 därav 1996 4 898 1997 Förslag 4 860 1998 Beräknat 4 726 1999 Beräknat 4 878 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget disponeras av geologiska undersökning (SGU) för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. I sin årsredovisning redovisar SGU att 25 projekt, varav 9 fortsätt- ningsprojekt, vid universitet och högskolor under /95 finan- sierats med medel från anslaget. Totalt inlämnades 80 ansökningar om medel, vilket enligt SGU visar på den stora betydelse stödet har inom forskarvärlden. Intresset för stödet är jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i landet. På uppdrag av regeringen har SGU låtit tre oberoende sakkunniga, en från vardera , och utvärdera stödet till geovetenskaplig forskning. Denna internationella utvärdering var färdig och visade både på det stora behovet av stöd till tillämpad och riktad grundforskning inom den geovetenskapliga sektorn och på att det lämnade stödet varit värdefullt. SGU föreslår i såväl sin särskilda anslagsframställning om forskning som i sin enkla anslagsframställning att medel anvisas till geovetenskaplig forskning . Bl.a. föreslås till geovetenskaplig riktad grundforskning och tillämpad forskning för . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för stödet till geovetenskaplig grund- | | forskning och tillämpad forskning är att förstärka möjligheterna| | att tillgodose samhällets behov av information om berg, jord | | och grundvatten. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 4 860 tkr | -------------------------------------------------------------------- Med utgångspunkt i statsmakternas beslut då anslaget tillkom (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:NU40, rskr. 1989/90:337) bör det övergripande målet för stödet till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning vara att förstärka möjligheterna att tillgodose samhällets behov av geovetenskaplig information om berg, jord och grundvatten inom SGU:s ansvarsområde. Regeringen har studerat och övervägt slutsatserna i ovan nämnda internationella utvärdering av SGU:s stöd till geovetenskaplig forskning . Regeringen har också övervägt SGU:s förslag om inriktningen och omfattningen av fortsatt stöd till geovetenskaplig forskning och som bl.a. utvärderingen legat till grund för. Med hänsyn till det statsfinansiella läget är det regeringens bedömning att det nu inte är möjligt att helt tillmötesgå SGU:s förslag om medel för stöd till geovetenskaplig forskning . Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. -------------------------------------------------------------------- | För att underlätta för näringslivet skall Patent- och | | registreringsverket med hjälp av modern göra | | informationen i sina register mer lättillgänglig. | | Standardiseringsverksamheten bör ytterligare rationaliseras | | och effektiviseras. Regeringen avser att ge RRV i uppdrag att | | utarbeta underlag för bedömning av den statliga | | finansieringsmodellens ändamålsenlighet. Patent- och registreringsverkets (PRV) olika register innehåller en ständigt ökande mängd av information. Exempel är olika former av företagsinformation (stadgar, styrelser, verksamhet, ekonomiska uppgifter m.m.) registerade varumärken och mönster samt meddelade patent. Denna information bör kunna utnyttjas på ett bättre sätt av näringslivet. Den kan användas för bevakning av konkurrenter, bevakning av kunders och leverantörers betalningsförmåga, planering av forskning och utveckling m.m. PRV arbetar med att genom modern öka registrens tillgänglighet. Standarder är viktiga för att öppna marknader, för näringslivets produktivitet och konkurrenskraft, för medborgarnas skydd av liv, hälsa och miljö och för samarbetet inom EU. Effektivitet och professionalism i den svenska standardiseringsorganisationen är avgörande för hur väl svenska intressen kan göra sig gällande i detta internationella samarbete. Svenska intressenter bör aktivt bidra till standardiseringsorganisationens utveckling. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Teknologisk infrastruktur framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Teknologisk infrastruktur 159,5 258,9 258,4 173,8 162,2 157,6 160,9 1994/95 Utgift 10 3161 Anslagssparande 1 355 1995/96 Anslag 15 920 Utgiftsprognos 16 500därav 199611 300 1997 Förslag 11 021 1998 Beräknat 11 413 1999 Beräknat 11 830 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget till Patentbesvärsrätten (PBR) motsvaras av inbetalningar på till inkomsttitel på statsbudgeten från på det sätt som redovisas under avsnitt 4.3.1. Patentbesvärsrätten är en fristående förvaltningsdomstol med uppgift att pröva överklaganden av beslut av enligt vad som föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser, samt i mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med föreskrifter på tryckfrihetsordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. De övergripande målen för domstolen är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som domstolen har att handlägga. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att myndigheten hållit sig inom de ekonomiska ramarna. Anslagssparandet beror på vakanser. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår pekar mot ett underskott. -------------------------------------------------------------------- |Övergripande mål | |De övergripande målen som gäller /96 bör ligga fast. | | | |Resurser 1997 | |Ramanslag 11 021 tkr | | | |Anslaget till Patentbesvärsrätten motsvaras av inbetalningar på | |till inkomsttitel på statsbudgeten från Patent- och | |registreringsverket. Patentbesvärsrättens årsredovisning visar att samtliga verksamhetsmål uppnåtts. Inom verksamhetsgrenen patentmål har PBR redovisat att antalet mål fortsätter att minska. Detta beror främst på att antalet av PRV avslagna patentansökningar markant sjunkit. Den fortsatta ökningen av antalet patentansökningar gör dock att antalet besvär rimligen kommer att öka något . Medelbehandlingstiden gick ned från till 1,2, att jämföra med regleringsbrevets mål på . Kostnaden för verksamheten var . Verksamhetsgrenen övriga mål innefattar varumärken, mönster, namn och utgivningsbevis. Tillströmningen i denna grupp fortsätter att öka, framför allt på varumärkessidan. Trenden med stadigt växande målbalans har brutits vilket svarar mot målet i regleringsbrevet. Kostnaden för verksamheten var . Regeringen konstaterar att RRV i sin revisionsberättelse inte riktat några invändningar mot PBR. Sammantaget visar PBR ett tillfredställande resultat. Trots att antal varumärkesärenden fortsätter att öka har trenden med ökade balanser för dessa mål brutits. Efter pris- och löneomräkning beräknas anslaget till för . och 1999 beräknas kostnaderna preliminärt vara oförändrade. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1994/95 Utgift 13 3661 Anslagssparande 984 1995/96 Anslag 20 800 Utgiftsprognos 20 305 därav 1996 14 424 1997 Förslag 12 975 1998 Beräknat 12 459 1999 Beräknat 12 829 1 Beloppen anges i tusental kr. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier, certifierings- och kontroll-organ. Myndigheten utser s.k. anmälda organ. Vidare ingår uppgifter inom de frivilliga systemen för offentlig upphandling samt miljöstyrning och miljörevision, Scheme (EMAS), bl.a. ackreditering av bedömare och miljökontrollanter. SWEDAC är också föreskrivande och tillsynsmyndighet för legal mätteknik och handel med ädelmetallvaror samt samordnings- och kontaktorgan för marknads-kontroll av produktsäkerhet. SWEDAC etablerar och förvaltar system som innebär att säkerhetsansvariga myndigheter, köpare och användare av produkter och tjänster utan ytterligare provning kan ha tilltro till funktionen och säkerheten för dessa. Arbetet, som underlättar handel och konkurrens samt främjar hälsa, säkerhet och miljö, har påverkats kraftigt av ikraftträdande och EU-medlemsskapet. Genom , anslutningen till EU och beslut om införande av s.k. öppna system för provning och kontroll har dessa i stort genomförts. Tillsammans med ett 25-tal myndigheter har avvecklingen av gamla monopolsystem - riksprovplatserna - realiserats. Inom ett fåtal områden har emellertid öppna system inte införts, bl.a. för den återkommande besiktningen av fordon. Även inom vissa EG-harmoniserade områden finns svårigheter att genomföra nationella kontrollordningar enligt de övergripande principerna, t.ex. för byggproduktområdet. Implementering av de nya systemen har krävt omfattande informationsinsatser. SWEDAC redovisar ett anslagssparande på /myndighetsutövning då verksamheten med marknadskontrollen inte förorsakat full kostnadsbelastning under ett uppbyggnadsskede. De övergripande målen för SWEDAC är - att nationellt verka för att genomföra kontrollordningar i öppna system, som ger tillfredsställande säkerhet och står i överensstämmelse med principerna inom EU och även i övrigt godtas internationellt, - att internationellt verka för produktregler och kontrollsystem som underlättar den fria varurörligheten och tillkomsten av multilaterala och andra avtal om ömsesidigt godtagande av resultat av teknisk kontroll, - att verka för en fortsatt hög standard på den mättekniskaverksamheten i landet, - att med utgångspunkt från internationella åtaganden samt konsumenternas och näringslivets intresse av korrekta mätningar och mängduppgifter, såväl nationellt som internationellt, verka för en behovsanpassad regelgivning och en effektiv tillsyn inom verksamhetsområdena legal mätteknik och handel med ädelmetallvaror, - att med utgångspunkt från internationella åtaganden samt konsumen-ternas och näringslivets intresse av att de produkter som finns på marknaden är säkra verka för att övervakning och kontroll av produkter på marknaden sker heltäckande, effektivt och efter enhetliga och internationellt accepterade principer. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen och delmålen för huvudverksamheterna som | | gäller för perioden /96 bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 12 975 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 4 200 tkr (legal mätteknik) | -------------------------------------------------------------------- Resultatanalysen i anslagsframställningen indikerar att de uppsatta övergripande målen uppnåtts. Ett fortsatt arbete bedrivs inom myndigheten med att utveckla delmålen för verksamhetsområdena. Översynen föranleds av att SWEDAC genomgått stora förändringar . SWEDAC:s årsredovisning visar att verksamheten bedrivits så att de övergripande målen uppnåtts. RRV:s revisionsberättelse innehåller inga invändningar. Redovisningen av delmåluppfyllelsen för de olika verksamhetsområdena är ännu inte helt tillfredställande. Arbete pågår med successiva förbättringar, vilket bl.a. framgår i anslagsframställningen, för att bättre kunna bedöma resultaten i relation till utnyttjade resurser. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå än för . Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser 1994/95 Utgift 8 4001 Anslagssparande 2 346 1995/96 Anslag 10 800 Utgiftsprognos 10 800 därav 1996 8 037 1997 Förslag 8 760 1998 Beräknat 8 271 1999 Beräknat 8 271 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget disponeras för bidrag till fyra riksmätplatser. Dessa är Flygtek- niska försöksanstalten, , () och . Av bidraget används ca två tredjedelar till att täcka riksmätplatsernas kostnader för att kalibrera riksnormalerna (ett 40-tal storheter) mot de internationella normalerna och för att kalibrera de normaler som används i praktiken mot riksnormalerna. Resterande medel används till investeringar i och underhåll av normaler och mätutrustningar. SWEDAC utövar bl.a. tillsyn över riksmätplatserna och upprättar underhålls- och investeringsplaner för dessa. Det övergripande målet för verksamheten är att verka för en fortsatt hög standard på den mättekniska verksamheten i landet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för SWEDAC:s mättekniska verksamhet bör vara| | att upprätthålla en mätteknisk verksamhet med hög standard, av | | tillräcklig omfattning, med effektiv användning av statliga | | resurser. | | | | Resurser | | Anslag 8 760 tkr | --------------------------------------------------------------------