prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål skall anvisas under myndighetens förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till överförs därför från anslaget till anslaget A1. Vidare har förts till anslaget A 2. Småföretagsutveckling avseende såddfinansiering. Till anslaget har förts från ansvarsområde som viss kompensation för ökade lokalkostnader i samband med att principen om full kostnadstäckning införts vid finansiering av forskning vid universitet och högskolor. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) beräknades förutom tidigare besparingsåtaganden varaktiga besparingar uppgående till på Teknisk forskning och utveckling och ytterligare . Totalt genomförs en besparing på . Regeringens ambition är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen föreslår i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) ett ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Sålunda föreslås att godkänner att stiftelseförordnandena för flertalet av stiftelserna - med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i prop. 1996/97:22 Statliga stiftelser - ändras så att regeringen utser ledamöterna i stiftelsernas styrelser. För /96 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd till teknisk forskning och utveckling m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga FoU-program. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till teknisk forskning och utveckling, som inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst under , högst under , högst under och högst under . Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens användning. Regeringen beräknar anslaget till för . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. och 1999 beräknas anslaget preliminärt till ett belopp som är ca lägre. Minskningen hänförs till den besparing som aviserats i den ekonomiska vårpropositionen för . 1994/95 Utgift 6 3581 Anslagskredit 25 1995/96 Anslag 8 670 Utgiftsprognos 8 670därav 19966 016 1997 Förslag 14 270 1998 Beräknat 13 914 1999 Beräknat 14 400 1 Beloppen anges i tusental kr. Under anslaget anvisas medel till löne- och övriga förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Övergripande näringspolitiska mål för Rymdstyrelsens verksamhet är att åstadkomma ökad - konkurrenskraft genom att svensk industri ges förutsättningar att utveckla konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster, teknikspridning som skall ge positiva näringseffekter även utanför rymdindustrin, - europasamverkan innebärande att skall vara en attraktiv partner i det europeiska industrisamarbetet, - regionutveckling som bidrar till näringslivets utveckling i . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande näringspolitiska mål som gäller för perioden | | 1993/94 - 1995/96 bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 14 270 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Detta bekräftas i huvudsak av den utredning om den svenska rymdverksamheten som genomförts (Den svenska rymdverksamheten, SOU 1995:78). Utredningen föreslår dock nya vidare övergripande mål för den svenska rymdverksamheten som skall avse all statlig rymdverksamhet, såväl den som bedrivs i rymdstyrelsens regi som i andra myndigheter och statliga företag. Rymdstyrelsens nuvarande övergripande näringspolitiska mål bidrar till att uppfylla de föreslagna vidare målen. Regeringen föreslår därför att rymdstyrelsens mål ligger fast. Regeringen konstaterar att RRV inte riktat några invändningar i revisionsberättelsen avseende Rymdstyrelsen. Som en följd av att godkännt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil 1 s. 60) minskas anslaget med . Till anslaget har överförts avseende förvaltningskostnader som tidigare belastat anslaget F 5. Anslagsnivån beräknas därför till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. 1994/95 Utgift 590 4101 Anslagskredit 26 999 1995/96 Anslag 820 444 Utgiftsprognos 804 444 därav 1996 608 500 1997 Förslag 576 091 1998 Beräknat 534 780 1999 Beräknat 548 053 1 Beloppen anges i tusental kr. Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling samt för det europeiska rymdsamarbetet inom , , och bilaterala samarbete främst med . 96/97:5 Forskning och samhälle, avsnitt 14.5.1 Rymdverksamhet, beskrivs inriktningen av verksamheten under anslaget. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 576 091 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen bör bemyndigas av att under | | få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som innebär åtaganden| | om högst under kommande budgetår. För /96 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör stöd till rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigande skuld beräknas till . Skulden fördelar sig på budgetår enligt nedan (). 1997 1998 1999 2000 2000- Totalt 525,4 451,8 409,2 338,1 432,3 2156,8 Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som innebär åtaganden om högst under kommande budgetår. Anslaget har förstärkts med avseende svenskt deltagande i den internationella samt . Medel uppgående till har förts till anslaget från ansvarsområde som viss kompensation för ökade lokalkostnader i samband med att principen om full kostnadsteckning införts vid finansiering av forskning vid universitet och högskolor. har överförts till anslaget D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader. Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar därmed anslaget till för . beräknas anslaget preliminärt till efter en besparing på i 1995/priser som tidigare aviserats (prop. 1994/95:100, s. 160) Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1994/95 Utgift 41 5601 1995/96 Anslag 48 800 Utgiftsprognos 48 800därav 199632 533 1997 Förslag 32 533 1998 Beräknat 31 892 1999 Beräknat 31 892 1 Beloppen anges i tusental kr. Stiftelsen attachéverksamhet, STATT, är en offentlig stiftelse med svenska staten och som huvudmän. Syftet är att - genom bevakning och rapportering om den tekniska och industriella utvecklingen inom olika industrinationer - bidra till ökad kunskap och produktivitet i svenskt näringsliv. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 32 533 tkr | -------------------------------------------------------------------- Föregående budgetår genomfördes en ingående översyn av verksamheten. har därefter utarbetat en plan för förnyelse av verksamheten. Detta arbete ligger till grund för den ingivna anslagsframställningen. STATT äskar i denna för ett anslag om samt ytterligare för särskilda projekt. För /95 anvisades till STATT för exportfrämjande insatser för små och medelstora företag. Efter samråd med exportråd och kontakt med har en treårig projektplan utarbetats. Den innehåller ett trettiotal projekt och beräknas engagera ca 300 tillverkande och kunskapsgenererande företag. STATT:s verksamhet inriktas på: - att genom kvalificerade teknikpolitiska systemanalyser baserade på informationsinsamling, kunskapsuppbyggnad och analysverksamhet, bidra till att ta fram beslutsunderlag för att ska kunna utveckla en effektiv teknikpolitik, - att bidra till en effektiv teknikutveckling och kompetenshöjning hos mindre företag. Regeringen anser att en kvalificerad informationsförsörjning är av stor vikt för näringslivets förmåga att bidra till tillväxt och sysselsättning, liksom för utformningen av teknikpolitiken. Resultaten av de förändringar som STATT genomgått och genomgår bör ytterligare förbättra detta bidrag. Regeringen beräknar anslaget till för . 1994/95 Utgift 5 5201 1995/96 Anslag 8 200 Utgiftsprognos 8 200 därav 1996 5 467 1997 Förslag 5 467 1998 Beräknat 5 359 1999 Beräknat 5 359 1 Beloppen anges i tusental kr. () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stadgar, att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet. Den omfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibliotek, IVA:s utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och informationsverksamhet samt dess ekonomiverksamhet. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 5 467 tkr | -------------------------------------------------------------------- IVA har en värdefull kompetens att bl.a. såsom inspiratör, samordnare och opinionsbildare bidra till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. IVA bidrar med värdefulla utredningar och synpunkter som underlag till utformningen av FoU-politiken. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät har stor betydelse för kunskapsspridning mellan centrala beslutsfattare inom för näringslivet viktiga delar av samhället. Genom IVA kan regeringen erhålla snabb information om utvecklingstendenser och strömningar inom näringslivet. beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till . 7 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande -------------------------------------------------------------------- | Det övergripande målet för bör ligga fast. | | Fortsatta satsningar görs på exportfrämjande verksamhet genom | | exportråd. De nuvarande två systemen för exportkre- | | ditgarantier genom förs samman till ett | | system. Den svenska exporten har utvecklats mycket positivt . En viktig förutsättning härför har varit de handelspolitiska liberaliseringarna inom och frihandeln inom Västeuroropa. huvuduppgift är att tillhandahålla underlag för regeringens beslut och ställningstaganden i handelspolitiska frågor genom utredningar och genom löpande samråd med , inom ramen för medverkan i EU:s tullunion och den gemensamma handelspolitiken. Utgångspunkten är intresse av ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta liberaliseringar. Det är också angeläget att möjliggöra för exportråd att även framgent främja den svenska exporten, inte minst för små och medelstora företag. Vidare föreslås att garantigivning sker i ett ordinarie garantisystem med resultatmålet att verksamheten totalt sett skall vara självbärande över tiden. Slutligen redovisas den investeringsfrämjande verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i (Invest in ). Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Utrikeshandel, export- och investe- ringsfrämjande framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 483,0 419,5 619,3 415,8 361,7 284,1 251,6 1994/95 Utgift 48 4711 Anslagssparande 3 865 1995/96 Anslag 71 025 Utgiftsprognos 76 000 därav 1996 51 900 1997 Förslag 48 169 1998 Beräknat 47 212 1999 Beräknat 48 800 1 Beloppen anges i tusental kr. är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiets huvuduppgift är enligt sin instruktion att tillhandahålla underlag för regeringens beslut och ställningstaganden genom utredningar samt genom löpande samråd med det ansvariga departementet. Kollegiet svarar vidare för vissa myndighetsfunktioner. Verksamheten bedrivs inom ramen för medverkan i EG:s tullunion och den gemensamma handelspolitiken. Utgångspunkten är det svenska intresset av ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och av fortsatta liberaliseringar. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att medel har sparats. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att såväl anslagssparande som ett kreditutrymme tas i anspråk. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för bör ligga fast. | | Kollegiet bör lägga särskild vikt vid kartläggningen av | | handelshinder och vid en utökad bevakning och analys av frågor | | om den inre marknadens funktion. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 48 169 tkr | -------------------------------------------------------------------- har lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1997-1999. Kollegiet konstaterar att förutsättningar för verksamheten har underlättats då de yttre ramarna för handelspolitiken nu klarnat genom medlemskap i och genom de nya världshandelsreglerna i WTO. Genom den renodling av kollegiet som stegvis genomförts under den senaste planeringsperioden kan kollegiet nu koncentrera sina insatser till utrikeshandelns och handelspolitikens område. EU-medlemskapet och utvecklingen i omvärlden ökar enligt kollegiet kraven på analyser och annat beslutsunderlag. Medlemskapet innebär också att förslag från inte bara Kommissionen utan också de övriga medlemsländerna måste analyseras. WTO-arbetet innebär också större arbetsvolym. Kollegiet avser möta detta genom att vidareutveckla den handelspolitiska kompetensen, genom effektivisering och modernisering av IT-miljön samt genom ökad dialog med bl.a. och andra myndigheter. Kollegiet analyserar de olika verksamhetsgrenarna utifrån en omvärldsanalys som företagits med angivande av mål, resultatanalys och resursanalys. Kollegiet begär ett ramanslag om . I beloppet ingår bl.a. ökade medel om för lokalkostnader. Kollegiet har i sin framställning föreslagit vissa förändringar i det sätt på vilket kollegiets mål och uppgifter definieras i myndighetens instruktion. Regeringen anser inte att det finns anledning att företa någon ändring i kollegiets instruktion på denna punkt. Regeringen konstaterar att deltagandet i tullunionen och den gemensamma handelspolitiken inneburit nya och viktiga uppgifter för kollegiet. Kollegiet svarar t.ex. i samarbete med kommissionen för administrationen av de särskilda importregler som gäller på teko-området och för frågor rörande tullsuspensioner. Deltagandet i den gemensamma handelspolitiken innebär ökade krav på framförhållning, snabbhet och kvalitet i det handelspolitiska utredningsarbetet, samt på nära kontakter mellan kollegiet och . Utredningsarbetet koncentreras till frågor avseende det fortsatta arbetet inom WTO, utvecklingen av EU:s handelspolitik samt utvecklingen av den inre marknaden inom EU. Regeringen fäster stor vikt vid den inom kollegiet inledda kartläggningen av handelshinder. Regeringen konstaterar att kollegiet har redovisat sin verksamhet i enlighet med uppställda krav och mål och att RRV inte har haft något att invända mot årsredovisning /95. Regeringen föreslår att återförs till kollegiet för täckning av lokalkostnader. beräknas utgifterna preliminärt uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 142 6051 Reservation 17 510 1995/96 Anslag 231 439 Utgiftsprognos 245 200 därav 1996 120 600 1997 Förslag 136 051 1998 Beräknat 127 306 1999 Beräknat 127 306 1 Beloppen anges i tusental kr. De utgifter som belastar anslaget utgörs av medel till Exportråd. Vidare står t.o.m. /96 vissa medel till regeringens disposition för särskilda insatser på det exportfrämjande området. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 136 051 tkr | -------------------------------------------------------------------- Det övergripande målet för Exportråd är att som centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export i samarbete med utlandsorganisationen (handelssekreterare och utrikesrepresentationen m.m.) och svenskt näringsliv. De små och medelstora företagen prioriteras i rådets verksamhet. Det statliga stödet till den exportfrämjande verksamheten vid grundar sig på att det finns samhällsekonomiska motiv för dylikt stöd, främst avseende informations- och rådgivningsverksamhet (beslut av statsmakterna ). Övriga aktiviteter finansieras i princip av deltagande företag. har i sin anslagsframställning liksom i verksamhetsberättelsen för /95 redovisat hur rådet hanterat tidigare beslutad anslagsnedskärning. Rationaliseringen har varit avsevärd - personalstyrkan har minskat från 428 till 315 personer. Arvodesintäkterna (för arbetade timmar i uppdragsverksamheten) har ökat till . Verksamheten fokuseras på två kärnområden - exportservice och exportutveckling. Ett omfattande arbete har lagts ner på att ta fram ett produktprogram som definierar vilka tjänster som tillhandahålls företagen beroende på deras exportmognad. Det statliga uppdraget ägnas speciell uppmärksamhet eftersom det utgör basen för verksamheten. Mycket arbete ägnas åt metoder för uppföljning av resultatet av exportserviceverksamheten. Statligt finansierade exportaktioner har minskat kraftigt och kommer att begränsas ytterligare. Kraftsamling görs på IT-utveckling, starkare kundorientering, förstärkt samverkan i och utomlands samt enhetlig prispolitik. Regeringen anser att fortsätter att utvecklas positivt enligt de långsiktiga förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut och att exportfrämjandet har stor betydelse som instrument i näringspolitiken och handelspolitiken. Arvodesintäkterna bör fortsätta att öka. Regeringen lägger särskild vikt vid de initiativ som har tagits att utveckla samarbetet mellan , regionala handelskammare och bl.a. genom etablerandet av s.k. Exportcentra. Exportfrämjandet kommer även fortsättningsvis att ges stor vikt inom utrikesrepresentationen i synnerhet i länder där det inte finns några handelssekreterare eller där inte ingått samarbetsavtal med handelskammare. beräknas medelsbehov till 136 051 tkr. Hänsyn har därvid tagits till redan beslutade besparingar som en följd av budgetsaneringsprogrammet. Därutöver kan tillgängliga reservationsmedel också användas för konkreta insatser efter särskild prövning av regeringen. Regeringen avser att för , med medel som står till regeringens förfogande, tillföra verksamheten vissa medel. 1994/95 Utgift 232 2982 1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 176 296 därav 1996 148 230 1997 Förslag 120 000 1998 Beräknat 61 619 1999 Beräknat 31 547 1 Anslaget benämndes tidigare , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar. 2 Beloppen anges i tusental kr. () skall genom utfärdande av garantier främja svensk export. Garantin utgör en försäkring mot vissa förluster i samband med export till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som är relaterad till risken. Garantigivning har, efter beslut av , skett inom två system: ett n-system (normalgarantisystem) och ett LT-system (Long Term). I det senare har en särskild prövning gjorts vad gäller svenskt samhällsintresse. Anslaget används för att ge EKN kompensation för den ränta nämnden betalar för sin upplåning avseende den gamla verksamheten (garantier utfärdade före ) samt för att ge EKN ersättning för skuldlättnader (prop. 1991/92:100 bil. 4, s. 224, 227, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). De anslagsbelopp som anges ovan avser endast räntekompensation för den gamla verksamheten. Ytterligare belastning av anslaget kan bli aktuell som ett resultat av internationella förhandlingar om skuldavskrivning. För att EKN skall kunna fullgöra sina åtaganden införs obegränsad upplåningsrätt i . EKN har med skrivelse inkommit med underlag för en bedömning av verksamhetens omfattning och inriktning. Skrivelsen har remissbehandlats. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | EKN skall genom utfärdande av garantier främja svensk export. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 120 000 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget har varit ett s.k. 1000-kronorsanslag. | | Garantigivningen föreslås ske i ett ordinarie | | garantisystem med resultatkravet att verksamheten totalt sett | | skall vara självbärande över tiden. Regeringen föreslår också ändrade| | krav på den underliggande exportaffären avseende | | säkerhetsgarantier i enlighet med EKN:s förslag. Regeringen | | tillstyrker EKN:s förslag om totalram för den ordinarie | | garantiverksamheten samt ram för investeringsgarantier i | | utlandet. Regeringen föreslår att EKN ges obegränsad upplåningsrätt| | i . Avveckling av n- och LT-systemen Riktlinjerna för n- och LT-systemen tillkom i ljuset av skuldkrisen (exportkreditutredningen 1988:42). Med tanke på förlustriskerna i affärer med långa risktider skulle garantigivningen delas i ett system med överblickbara risker (n) samt ett system med i huvudsak längre risktider (LT). I n-systemet förutsågs att riskerna dessutom skulle vara väl fördelade och sannolikheten relativt god för att systemet skulle kunna gå ihop ekonomiskt. I LT-systemet skulle en ansökan prövas dubbelt, först mot risken, sedan mot samhällsintresset. Tanken var att detta skulle leda till en gallring. Risktagandet i EKN:s portfölj skulle på så vis begränsas så att LT-systemet skulle kunna gå ihop . EKN har utvärderat ändamålsenligheten i uppdelningen mellan n- och LT-systemen och också redovisat hur tillämpningen av systemen fungerat. Vid den särskilda bedömningen av samhällsintresset vid behandlingen av LT- garantiärenden har särskilda kriterier tillämpats. Dessa har bl.a. avsett om det sökande företaget i ett långsiktigt perspektiv bedömts vara viktigt för genom att bidra till förnyelse och omvandling i svenskt näringsliv. Vidare har vikt lagts vid marknadsstrategiska skäl. Ett förstärkande kriterium har varit positiva effekter på sysselsättning eller på regional utveckling. Tyngdpunkten har normalt lagts på en värdering av företagets totala verksamhet och inte på enstaka affärer. Praxis har blivit att det konstaterats att företaget har generella LT-skäl och fokusering har gjorts på de marknadsstrategiska skälen. LT-prövningen har inte lett till att någon enda garantiansökan avslagits på grund av bristande samhällsintresse. EKN konstaterar mot denna bakgrund att den särskilda LT-prövningen inte har utgjort ett instrument för gallring av ansökningar. LT-prövningen har vidare givit begränsad vägledning om huruvida en affär representerar ett samhällsintresse utöver vad som generellt gäller för affärer som garanteras av EKN. Risktagande på stora belopp och långa tider kan och bör, enligt EKN:s uppfattning, motiveras på annat sätt än som gjorts i LT-systemet. EKN framhåller att nämndens verksamhet i sin helhet kan sägas utgöra ett svenskt samhällsintresse. Enligt medför LT-affärer med acceptabel riskbild normalt positiva effekter för samhället. LT-prövningen orsakar också merarbete och kostnader både för kunderna och EKN. EKN framhåller att riskprövning och noggrann avvägning av risktagandet är det väsentligaste inslaget i EKN:s verksamhet. Nämnden har, konstaterar man, i LT- systemet inte tagit några oacceptabla risker.