prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 8 027 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt basbeloppsförändringar. Vad gäller antalet förmånstagare bedömer Statens löne- och pensionsverk att antalet pensionärer vid minskar med i genomsnitt och att övriga grupper pensionärer ligger i stort sett på en oförändrad nivå . Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till regeringens förslag om höjningar av den särskilda löneskatten på pensionskostnader och särskild premieskatt för grupplivförsäkring (prop. 1995/96:209). Den ökade belastningen på anslaget motsvaras av ökningar på inkomstsidan genom höjning av lönekostnadspålägget. Hänsyn har även tagits till regeringens förslag under utgiftsområde 11, anslaget Efterlevandepensioner till vuxna, om inkomstprövning av änkepension. Medelsbehovet för anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. beräknas uppgå till 8 under . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas medelsbehovet till 8 respektive 8 . Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området 1994/95 Utgift 21 9971) Utgiftsprognos 1995/9624 000 därav 1996 16 000 1997 Förslag 77 685 1) Beloppen anges i tusental kr finansieras med bidrag som avsätts efter förhandlingar mellan och de centrala arbetstaga- rorganisationerna på det statliga förhandlingsområdet. Senast anslogs på detta sätt (prop. 1989/90:bil. 15, bet.1989/90:AU18, rskr.1989/90:213). fanns det oförbrukade på detta anslag. Eftersom det fanns ett behov av att disponera anslagsmedlen även efter utgången av /95 fördes anslaget upp på nytt på statsbudgeten. Detta skedde med ett formellt belopp eftersom någon ytterligare medelsanvisning inte behövdes (prop.1994/95:150, bil.7, bet.1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447). fanns det outnyttjade medel till ett belopp av . Enligt nämndens bedömning kommer medlen på anslaget att vara förbrukade under , om inte ytterligare medel avsätts efter förhandlingar mellan parterna på det statliga förhandlingsområdet. Då osäkerhet finns kring hur förbrukningen kommer att fördelas har regeringen budgeterat anslaget utifrån nivån på outnyttjade medel per . (AgV) är förvaltningsmyndighet för statliga arbetsgivarfrågor. Det övergripande målet för verksamhet skall vara att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. AgV har i sin årsredovisning under resultatredovisningen redovisat följande verksamhetsgrenar - arbetsgivarsamverkan - central förhandlingsverksamhet - stöd- och rådgivningsverksamhet - intressebevakning och opinionsbildning - regeringsuppdrag. Det övergripande målet bör ligga fast. omsatte /95 . verksamhet /95 präglades till stor del av förberedelser inför avtalsrörelsen. Under AgV:s första verksamhetsår som medlemsstyrd avgiftsfinansierad myndighet har avveckling av personal, nyrekryteringar och särskilda utvecklingsinsatser genomförts i syfte att bättre anpassa organisationen till myndigheternas behov. AgV har för lämnat budgetunderlag avseende lån och kredit i samt inkomster från avgiftsfinansierad verksamhet. Av framställningen framgår att medlemsavgiften sänkts fr.o.m. från till av myndigheternas bruttolönesumma. Bland de prestationer som utförts inom respektive områden kan följande nämnas. Arbetsgivarsamverkan består till stor del av seminarier, policyskrifter, myndighetsbesök inför avtalsrörelsen . Central förhandlingsverksamhet omfattar förutom centrala avtal, även förberedelser i form av statistik och andra analyser. Myndighetsbesök, joursamtal och utgivande av ett antal olika skrifter är de övervägande aktiviteter som sker inom stöd- och rådgivningsverksamheten. Intressebevakning sker främst genom remissarbete och deltagande i olika organ inom bl.a. arbetsrättsområdet. Regeringsuppdrag är i princip olika statistiska beräkningar, förhandlingsuppdrag, överklagandeärenden och att utge . Regeringens samlade bedömning är att verksamhet bör leda till att målet uppfylls. AgV är en av ett tiotal myndigheter som deltar i RRV:s s.k. lyftprojekt. Projektet pågår hela /96 och syftar till att myndighet tillsammans med departementet och RRV skall arbeta för att öka relevansen i det beslutsunderlag som resultatredovisningen i årsredovisningen skall utgöra. Inom ramen för det s.k. lyftprojeketet skall dels förslag till nya kvalitetsmått tas fram dels diskuteras hur effekter skall redovisas i resultatredovisningen. Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen till myndigheterna En särskild utredare har tillkallats, för att utvärdera hur den arbetsgivar- politiska delegeringen till myndigheterna har fungerat, varvid utredaren bl.a. skall analysera ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området. Vid utvärderingen skall effekter på bl.a. följande områdern belysas: lönebildningen inom systemet för ramanslagsreformen, myndigheternas agerande som arbetsgivare, samverkan mellan AgV och andra arbetsgivarorganisationer, rollfördelningen mellan riksdag, regering och AgV, AgV:s unika ledningsform samt AgV:s organisation. Utredarens uppdrag skall redovisas . I avvaktan på ovannämnda utvärdering bedömer regeringen att de riktlinjer som lades fast för AgV budgetproposition bör gälla även för . 6.4 Statens löne- och pensionsverk Statens löne- och pensionsverk (SPV) är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör pensions- och grupplivadministration samt produktion av personaladministrativa systemtjänster. Det övergripande målet för SPV är att verka för att verksamheten bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet att utbetalning av löner och pensioner och andra förmåner skall vara korrekta. Det övergripande målet bör ligga fast. SPV:s årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen nås. Omsättningen för /95 uppgick till före finansiella intäkter och kostnader vilket motsvarar nivån från föregående budgetår. Verksamheten indelas i verksamhetsgrenarna Pension och Lön/PA. Pensionsverksamheten består av två resultatområden, Pension Statlig och Pension Försäkring. SPV har monopolställning när det gäller hantering av de staliga pensionerna inom resultatområdet Pension Statlig. Avgifterna för dessa tjänster, som beslutas av regeringen, har varit oförändrade /92. För resultatområdet har i årsredovisningen internt uppställda produktionsmål formulerats avseende mängden hanterade ärenden liksom kvalitetsmål avseende ärendehanteringen. Med hänsyn tagen till omprioriteringar under löpande verksamhet, redovisar SPV att dessa mål uppnåtts. Centrala resultatmått är de styckekostnader som redovisas, dels per ärende, dels per förmånstagare. Det är viktigt att notera att dessa styckekostnader minskat sedan föregående budgetår. Resultatområdet visar /95 underskott på ca före finansiella intäkter och kostnader och ett överskott på efter räntenetto. Inom resultatområdet Pension Försäkring erbjuder SPV pensionsadministrativa tjänster till statliga och privata bolag och kommuner på uppdragsbasis. Syftet, vilket framgår av regleringsbrevet, är att SPV genom ökade volymer bättre skall kunna utnyttja sina resurser och sin kompetens och därmed hålla nere kostnaderna för pensionsverksamheten som helhet. Att sådana effekter har uppnåtts framgår av årsredovisningen. Uppgifter om styckekostnader saknas vilket gör det svårt att bedöma effektiviteten i verksamheten. Resultatområdet har genererat en vinst på /95 varav ca i räntenetto. Inom verksamhetsgrenen/resultatområdet Lön/PA har ett nytt lokalt lönesystem, PICEA, utvecklats. Systemet erbjuds myndigheterna i konkurrens med andra system på marknaden. Verksamheten redovisar en förlust på under budgetåret. Efter finansiella intäkter och kostnader uppgick förlusten till ca . Utvecklingskostnaderna har varit höga. har intäkterna minskat genom att den investeringsavgift för projektet, som SPV haft regeringens medgivande att ta ut under budgetåren 1991/92-1993/94, slopats. Som resultatmått redovisas utvecklingen av försäljningsintäkter per årsarbetare och avgiftutvecklingen för det befintliga centrala lönesystemet SLÖR. Det senare måttet visar på en låg ökningstakt och avgiften har inte höjts /95. Försäljningsintäkterna per årsarbetare visar inte samma gynnsamma utveckling, antalet årsarbetare är medan volymerna minskat. De riktlinjer för SPV:s verksamhet som redovisades i den fördjupade prövningen budgetproposition bör ligga fast. Som övergripande mål gäller att verksamheten skall bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet att utbetalning av löner och pensioner och andra förmåner skall vara korrekta. SPV skall administrera statens pensioner och tillhandahålla löne- och personaladministrativa system anpassade efter de behov som den statliga verksamheten ställer. Förvaltningen av statliga pensioner utgör ett krympande verksamhetsområde på grund av nedskärningar, bolagiseringar, nedläggningar av statliga myndigheter m.m. . Mot denna bakgrund har regeringen ansett att SPV bör få åta sig uppdrag från andra arbetsgivare än statliga myndigheter under förutsättning att det är fråga om uppgifter som ligger nära SPV:s huvuduppgifter. Syftet med dessa uppdrag skall vara att uppnå stordriftsfördelar som gör det möjligt att sänka kostnaderna för den statliga pensionsförvaltningen. Uppdrag från icke-statliga uppdragsgivare skall redovisas separat under egna resultatområden som skall bära sina egna kostnader. Mot bakgrund av att de konkurrensutsatta delarna av SPV:s verksamhet ökar i omfattning, avser regeringen att pröva under vilka förutsättningar verksamheten bör bedrivas . Målet är att skapa ramar kring SPV:s verksamhet för att klargöra och regeringens syften, underlätta myndighetens verksamhet och att stimulera till effektiviseringar inom alla .