prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens mening är det mycket värdefullt att de studerande kan erbjudas rabatterade resor trots att några särskilda statsbidrag inte anvisas för ändamålet. Det är därför av vikt att CSN och SFS även i fortsättningen verkar för att liknande överenskommelser inom olika slag av utbildningsverksamhet kan träffas . Kostnaderna för CSN:s administration skall belasta myndighetens ramanslag. CSN tillhandahåller även lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Medel för låneadministrationen har t.o.m. /96 beräknats under den tionde huvudtiteln. För har dessa medel, , beräknats under CSN:s ramanslag. 7 Nationella och internationella forskningsresurser Verksamhetsområdet omfattar anslag till nationella och internationella forskningsresurser avseende medel för bl.a. forskningsråd, vissa forsk- ningsinstitut, nationella forskningsbibliotek och europeiskt forsknings- samarbete. Regeringen redovisar i den forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle (prop.1996/97:5) sina övergripande bedömningar vad gäller forskningspolitiken för treårsperioden - 1999. I forskningspropositionen lägger regeringen förslag till om mål och allmänna riktlinjer för forskningen m.m. Regeringen redovisar där också sina bedömningar vad gäller forskningens inriktning och organisation samt sina ställningstaganden med anledning av olika utredningar som behandlat högskolans forskning, bl.a. , Utredningen om nyttiggörande av forskningsresultat, samverkan näringsliv - högskola samt Utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning m.m. I det följande redovisas några av de ställningstaganden som är av särskilt stor betydelse för myndigheterna inom detta verksamhetsområde. Regeringen föreslår i den forskningspolitiska propositionen en rad åtgärder för att uppnå en jämnare könsfördelning bland forskarstuderande, lärare och forskare och för att öka forskning med ett genusperspektiv. Genusforskningen bör integreras i den ordinarie forskningen och de forskningsfinansierande organen, t.ex. forskningsråden bör fördela medel även till genusforskning. Samtliga forskningsmyndigheter har att var och en inom sitt ansvarsområde bidra till att genomföra åtgärderna och uppnå angivna mål. I propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164) föreslog regeringen en förstärkning av forskningen med ett genusperspektiv genom inrättande av professurer. godkände regeringens förslag (bet. 1994/95:UbU 18, rskr. 1994/95:405). () har efter uppdrag från regeringen föreslagit ämnen för sådana professurer. Förslaget innebär inrättande av sex professurer och lika många forskarassistenttjänster och doktorandtjänster. Forskningsråden kommer att få i uppdrag att föreslå placering av sex professurer och lika många forskarassistent- och doktorandtjänster för genusforskning inom följande ämnen: litteraturvetenskap, sociologi, informationsteknologi, folkhälsovetenskap, fysikundervisningens didaktik och människa-maskin. Regeringen föreslår under anslaget D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål att anvisas för ändamålet. Ökad samverkan inom forskningen Utvecklingen inom forskningen karakteriseras av att samarbete över alla gränser, både disciplinära och geografiska, blir allt mer betydelsefullt. Detta gäller även de forskningsfinansierande myndigheterna och regeringen föreslår mot denna bakgrund en rad olika åtgärder. Regeringen föreslår i den forskningspolitiska propositionen att en samverkansgrupp för tvärvetenskap och jämställdhet inrättas vid forskningsråden under , , Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd och . Rege- ringen avser att utse en extern ordförande i gruppen. Regeringen avser också att ge forskningsråd och andra forskningsfinansierande myndigheter i uppdrag att gemensamt bereda och lägga förslag till åtgärder som kan stärka forskning kring t.ex. globala frågor, socialt motiverad teknikutveckling, ojämlikhet i hälsa m.m. Kvalitet, relevans och förnyelse Regeringen fäster stor vikt vid kvalitet och relevans i forskningen liksom vid forskningens förnyelse. Kvalitetskraven måste ges stor uppmärksamhet vid granskningen av forskningsprojekt och genom internationella utvärderingar. Jämställdhetsåtgärder leder också till högre kvalitet. Forskningsråd och sektorsorgan bör gemensamt utarbeta rullande planer över områden som skall utvärderas. Forskningsråden bör också stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som samhällets behov. Detta vidgar deras uppgifter och motiverar ett ökat samarbete med andra forskningsfinansiärer med sektorsforskningsansvar. Detta innebär att forskarsamhällets måste ta ett ökat ansvar för att medverka i samhällets samlade forskningsprioriteringar. Förnyelse främjas bl.a. genom åtgärder för ökad rörlighet, internationellt och nationellt samt genom insatser för yngre forskare. Regeringen avser, vilket närmare redovisas i den forskningspolitiska propositionen, att ge forsk- ningsråden i uppdrag att utarbeta ett program för ökat stöd till yngre forskare. I föreliggande proposition redovisas under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser regeringens förslag till anslagsberäkningar för berörda myndigheter. Dessa bygger på de övergripande ställningstagandena som regeringen presenterar i forskningspropositionen. Härutöver tar regeringen upp ett antal frågor som berör myndigheterna och som inte behandlats i forskningspropositionen. Mot bakgrund av de bedömningar som görs i den forskningspolitiska propositionen föreslår regeringen vissa särskilda förstärkningar inom verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser. Det gäller bl.a. en satsning på forskarrekryteringstjänster inom humanistisk- samhällsvetenskaplig forskning, för vilket regeringen har beräknat ytterligare ca under anslaget till (). Vidare föreslås särskilda insatser under anslaget till FRN för longitudinell forskning om . Regeringen föreslår också av statsfinansiella skäl besparingar som i första hand berör forskningsråden. Detta redovisas närmare nedan. Inom ansvarsområde föreslår regeringen en förnyelse av bibliotekssystemet LIBRIS samt en utvidgning av ansvarsbibliotekssystemet. Regeringen föreslår även att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU (EU/) förstärks för utökad informations- och rådgivningsverksamhet. Regeringen föreslår en neddragning av forskningsrådens och FRN:s anslag samt anslaget till rymdforskning med i genomsnitt . Förslaget till besparingar är inte relaterat till en bedömning av resultaten inom myndigheternas verksamhetsområden utan betingat av det statsfinansiella läget och av de stora resurser för forskning som tillförts de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Regeringen bedömer att huvuddelen av de föreslagna besparingarna skall kunna kompenseras genom medel från stiftelserna. Detta kräver en bättre samordning mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser. I den forskningspolitiska propositionen (avsnitt 3.5) redovisas regeringens förslag om vilken åtgärd som bör vidtas för att nämnda samordning skall komma till stånd. Regeringen har gjort en nedjustering av medlen för lokalkostnader i vissa myndighetsanslag med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden. Regeringen avser att följa upp om en motsvarande faktisk minskning av hyreskostnaderna kommer att uppnås. Utgiftsutvecklingen för verksamhetsområdet () Utgift 1994/95 2 543 Anvisat 1995/96 3 793 Utgiftsprognos 1995/96 3 678 därav 1996 2 649 Förslag 1997 2 308 Beräknat 1998 2 211 Beräknat 1999 2 278 Forskningsråden och FRN har i årsredovisningarna redovisat verksamheten med utgångspunkt i de gemensamma verksamhetsmål som finns angivna i regleringsbrev för /95. - öka stödet till yngre forskare, - stimulera till ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och lärosäten, - bidra till att antalet artiklar av svenska forskare publicerade i interna- vetenskapliga tidskrifter ökar, - förbättra informationen om forskning och forskningsresultat och - vidga det internationella samarbetet. Myndigheterna har valt delvis olika åtgärder för att uppfylla verksamhetsmålen. Detta beror bl.a. på de skilda villkor som gäller för olika vetenskapsområden. Rådens årsredovisningar ger en god bild av resultaten av verksamheten. Råden har även lämnat en resultatredovisning i de fördjupade anslagsframställningarna avseende budgetåren 1997-1999. Gemensamt för myndigheterna är att resultaten av verksamheten kan betecknas som tillfredsställande. Regeringen har fattat beslut om att forskningsråden och i tillämpliga delar även FRN skall ansvara för att en ekonomisk uppföljning utifrån gemensamma grundprinciper görs av de medel som betalas ut till universitet och högskolor. Bakgrunden till beslutet är en granskning av () som påvisar vissa brister när det gäller den ekonomiska uppföljningen av medel för forskningsprojekt. Myndigheterna har inkommit till regeringen med en redogörelse för grundprinciperna. Av denna framgår att råden har för avsikt att samordna de formella och innehållsmässiga kraven på redovisningen samt att för forskningsprojekten tillämpa likartade kontraktsvillkor vad gäller ekonomisk redovisning. Regeringen bedömer att förutsättningarna för en god ekonomisk uppföljning av medel som betalas ut av forskningsråden till universitet och högskolor nu är tillfredsställande. RRV:s revisionsberättelser för myndigheterna inom verksamhetsområdet innehåller inga invändningar. FRN har byggt upp nya intresseområden och genomfört åtgärder för att främja kontakterna mellan olika ämnesområden m.m. Nämndens stöd till yngre forskare har inte ökat märkbart. Däremot kan noteras att andelen kvinnliga forskare ökat kraftigt. Förnyelseåtgärder har genomförts genom att ett antal temaområden slagits samman och nya bildats. () söker främja kvinnors fortsatta forskarkarriär bl.a. genom upprättandet av ett nytt stipendieprogram. program för utvärderingar av discipliner och av de egna programmen ger underlag för förnyelsearbetet inom många ämnesområden. Rådets översynsarbete har lett till uppbyggnad av ett par nya programområden och vidareutveckling av några av de äldre. () har inlett satsningar på yngre forskare i form av fler forskarassistentjänster och forskningsanslag till särskilt meriterade yngre forskare. Internationell rörlighet har stimulerats huvudsakligen genom en kraftig utökning av antalet beviljade stipendier för utlandsvistelse. () har till- skapat s.k. särskilda insatsområden. Detta innebär särskilda resurser till projekt med interdisciplinär karaktär som ges stöd. Ett åtgärdsprogram för ökad jämställdhet har antagits av rådet. () har utvecklat konceptet forskarskolor samt nya former för forskningsfinansiering såsom industridoktorander, adjungerade industriforskare och utlandsdoktorander. Regeringen har, vilket utförligare redovisas i den forskningspolitiska propositionen, för avsikt att ställa skärpta krav på redovisning i forsk- ningsrådens årsredovisningar av vilka åtgärder som vidtagits för att främja förnyelse i rådens arbete. Regeringen avser också att uppdra åt råden att redovisa ett program för ökat stöd åt yngre forskare. På en övergripande nivå visar de utvärderingar som genomförts av forskningsråden att svensk forskning generellt har en hög kvalitet, men vissa strukturella problem inom universitet och högskolor har påtalats. Det gäller t.ex. bristande geografisk rörlighet bland forskarna, alltför små organisatoriska miljöer och vissa fall en svag förnyelse inom forskningen. Råden konstaterar att nuvarande arbetsmetod med andra forskares granskning av ansökningar (peer review), jämte internationella utvärderingar av forskning, har visat sig vara den bästa garantin för hög vetenskaplig kvalitet. TFR tar även hänsyn till projektens teknikrelevans. Kvalitetsbegreppet diskuteras också av FRN som i allmänhet gör en sammanvägning av projektens inomvetenskapliga kvalitet och deras samhällsrelevans. Råden gör ett mycket gott kvalitetsarbete genom de internationella utvärderingar av forskningen som görs . De stor- utvärderingar av hela ämnesområden (fysik, kemi, biologi, geovetenskaper, matematik) som NFR har genomfört är enligt regeringens bedömning ett värdefullt och utvecklande komplement till tidigare utvärderingar av smalare områden. har löpande program för utvärderingar av hela discipliner och större programområden. TFR har genomfört en utvärdering av den tillämpade matematiken samt teknisk bullerforskning. MFR har gjort en särskild utvärdering av insatsområdet genomforskning. Det är angeläget att rådens analys av utvärderingarna i ökad utsträckning också leder fram till konkreta åtgärder och förändringsförslag. Internationella utvärderingar bör nyttjas i ökad omfattning. Vad avser informationen om forskning och forskningsresultat arbetar råden och FRN delvis på olika sätt. FRN har ett särskilt ansvar för forskningsinformation. Nämnden har valt att koncentrera sig på större, riksomfattande informationsprogram och pilotprojekt för att uppnå större effektivitet i satsningarna. Rådens informationsinsatser omfattar i hög grad tidskrifter och årsböcker, men även andra aktiviteter såsom information via Internet, utställningar och lärarfortbildning. Regeringen anser att forskningsinformation till bl.a. skolor och allmänhet är särskilt viktig och har i den forskningspolitiska propositionen föreslagit särskilda åtgärder för att den skall förbättras. Råden och FRN bör utveckla sitt arbete med forskningsinformation. När det gäller den internationella anknytningen i rådens verksamhet är variationen stor. Generellt sett är myndigheternas arbete mycket starkt kopplat till internationella samarbetsprojekt, internationella organisationer och EU:s ramprogram för forskning och utveckling. FRN är ansvarig myndighet för deltagande i forskningsinstitutet (). ansvarar för ett nordiskt samarbete men deltar också i ett vidsträckt europeiskt kontaktnät. MFR:s internationella anknytning finns framför allt inom EU:s forskningsprogram, där MFR utgör ansvarigt nationellt kontaktorgan för det biomedicinska programmet. NFR är ansvarig myndighet för kontakterna med en rad internationella forskningsanläggningar och ansvarar också för svenskt deltagande i flera av särprogrammen inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Många av TFR:s forskningsprojekt ingår i internationella samarbetsprojekt, bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Resultatbedömningen av övriga myndigheters verksamhet, Rymdstyrelsen, Rådet för forskning om universitet och högskolor, , , , och EU/görs under respektive myndighets anslagsavsnitt. Anslaget för Arkivet för ljud och bild redovisas under utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid. : Forskning och forskningsinformation 1994/95 Utgift 92 8511) Reservation 4 603 1995/96 Anslag 131 465 Utgiftsprognos 131 470 därav 1996 96 984 1997 Förslag 83 276 1998 Beräknat 85 774 1999 Beräknat 88 439 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser utgifter för () verksamhet; initiering, samordning och stöd till forskning samt forskningsinformation. FRN:s huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen från samhällets synpunkt, bl.a. tvärvetenskaplig forskning samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar en reservation om . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen | | för FRN:s verksamhet vara att initiera och stödja forskning som| | är angelägen från samhällets synpunkt samt främja information om| | forskning och forskningens roll i samhället. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag: 83 276 tkr | -------------------------------------------------------------------- Av FRN:s årsredovisning och fördjupade anslagsframställning framgår att nämnden i huvudsak uppfyllt de mål för verksamheten som formulerats i regleringsbrev och instruktion. Forskarrörlighet och jämställdhet är exempel på områden där FRN uppvisat goda resultat. Ökat stöd till yngre forskare är ett exempel på verksamhetsmål där FRN:s resultat kan förbättras ytterligare. De frågor FRN särskilt ansvarar för - tvärvetenskap, samhällsrelevans, forskningsinformation - är alla sådana frågor som regeringen fäster stor vikt vid. Frågorna behandlas utförligare i den forskningspolitiska propositionen. FRN:s ansvar att initiera nya forskningsområden kräver att betydande resurser för detta kan frigöras inom ramen för anslaget. Det är regeringens uppfattning att FRN i ökad utsträckning bör överväga om stödet till tidigare initierade forskningsområden kan avvecklas för att möjliggöra för nya att etableras. Detta är inte enbart ett led i det kontinuerliga förnyelsearbetet utan också ett särskilt ansvar för FRN. Verksamheten med forskningsinformation bör även fortsättningsvis koncentreras på rikstäckande insatser med allmänheten som målgrupp. Särskild prioritet bör ges informationsinsatser riktade mot grupper med låg utbildningsnivå och grupper utan akademisk tradition. Från det tidigare anslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning föreslås överföras till detta anslag. Medlen skall användas för särskilda projektbidrag för forskningsinformation. Denna fråga behandlas utförligare i avsnitt i den forskningspolitiska propositionen. finns inom FRN i . Medel för institutets verksamhet anvisas under FRN:s anslag för forskning och forskningsinformation. Regeringen föreslår en förstärkning av resurserna för databaser för longitudi- nella studier med sammanlagt . Medlen föreslås dels anvisas till FRN (), dels avsättas inom ramen för Socialvetenskapliga forskningsrådets anslag. De skall användas för vård och uppbyggnad av individdatabaser för forskningsändamål. Regeringen föreslår att FRN fr.o.m ges ansvar för konsumentforskning. Särskilda medel anvisas under huvudtitel (1,). Regeringen föreslår vidare att ansvaret för ungdomsforskning överförs från FRN till (). I samband därmed bör de medel som särskilt anvisats till FRN för ändamålet ungdomsforskning överföras till (). Frågor om i , longitudinell forskning, ungdomsforskning och konsumentforskning behandlas utförligare i den forskningspolitiska propositionen. FRN:s anslag föreslås av statsfinansiella skäl minskas med . Beträffande fördelningen av nämndens kostnader på forskningsanslag respektive förvaltningsanslag anser regeringen att utgångspunkten skall vara att lönekostnader för nämndens kansli skall bekostas av förvaltningsanslaget. FRN har finansierat vissa tjänster inom kansliet med medel för den forskningsinitierande verksamheten. Detta ger inte en korrekt bild av medelsanvändningen och försvårar styrning och överblick. I enlighet härmed föreslås en överföring av från nämndens forskningsanslag till nämndens förvaltningsanslag. Övriga bedömningar och förslag som berör FRN, avseende forskningsrådens organisation, genusforskning samt tvärvetenskap, redovisas i regeringens forskningsproposition. Regeringens bedömning är att de övergripande målen för FRN:s verksamhet bör kvarstå. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 9 0291 Anslagssparande 135 1995/96 Anslag 14 159 Utgiftsprognos 14 294 därav 1996 9 605 1997 Förslag 18 318 1998 Beräknat 18 880 1999 Beräknat 19 466 1 Beloppen anges i tusental kr Medlen disponeras för () förvaltning. FRN:s huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen från samhällets synpunkt samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . -------------------------------------------------------------------- | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag: 18 318 tkr | -------------------------------------------------------------------- Mot bakgrund av de resultat myndigheten har redovisat drar regeringen slutsatsen att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt. I enlighet med vad regeringen under föregående anslag föreslagit beträffande fördelningen av nämndens kostnader på anslaget för forskning och forskningsinformation respektive förvaltningsanslag föreslås en överföring av från nämndens forskningsanslag till förevarande anslag. En motsvarande överföring om görs också från anslaget D 20. Dyrbar vetenskaplig utrustning till anslaget. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 202 2361) Reservation 57 732 1995/96 Anslag 341 100 Utgiftsprognos 350 269 därav 1996 233 966 1997 Förslag 210 444 1998 Beräknat 216 757 1999 Beräknat 223 492 1 Beloppen anges i tusental kr () uppgift är att främja och stödja betydelsefull forskning inom kulturvetenskaperna, dvs. humanistiska, religionsvetenskapliga, rättsvetenskapliga och samhällsvetenskapliga discipliner och forskningsområden. I olika former, t.ex genom projektanslag, inrättande av tjänster och medel till utrustning, stöder rådet forskning av god vetenskaplig kvalitet. En uppgift för rådet är att bygga upp forskning inom nya betydelsefulla områden. Rådet skall också arbeta med forskningsinformation och samverka med andra forskningsfinansiärer. är svenskt kontaktorgan för ett antal nordiska och internationella forskningsorganisationer och har tillsammans med programansvar för EU:s socio-ekonomiska forskningsprogram TSER (). är svensk huvudman för samverkan med (, EUI) i , som inrättats av medlemsstaterna i EU för forskning och forskarutbildning inom vissa samhällsvetenskaper, rättsvetenskap och humaniora. Kollegiet för samhällsforskning (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences, SCASSS) är ett studier inom samhällsvetenskap och humaniora. Verksamheten bedrivs i form av gästforskarprogram och internationellt organiserad forskning inom de aktuella områdena. beslöt (prop. 1994/95: 100, Bil.9, bet. 1994/95 UbU: 15, rskr. 1994/95:353) att ge SCASSS ställning som nationell resurs utan särskild fakultetsanknytning (SFS 1995:1079) Förordning om kollegiet för samhällsforskning. Medel till SCASSS anvisas under förevarande anslag. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar en reservation om . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen | | för vara att | | främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning, verka | | för att information om forskning sprids och samverka med andra | | myndigheter inom forskningens område. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 210 444 tkr | -------------------------------------------------------------------- Enligt redovisning såväl i den fördjupade anslagsframställningen för 1997-1999 som i årsredovisningen bedrivs på många håll i landet högt kvalificerad forskning inom kulturvetenskaperna. Detta bestyrks av bl.a. internationella utvärderingar. Rådet driver ett program med utvärderingar av hela discipliner, vilka också ger en god nationell överblick över forskningen inom dessa områden. Rådet har statsmakternas uppdrag att utveckla grundforskning beträffande vissa områden som offentlig sektor, arbetsmarknad och kriminalvetenskap. Rådet arbetar även aktivt med frågor som forskarrörlighet, jämställdhet, nyttiggörande av kunskap samt med jävsproblematiken. bedriver härutöver en förtjänstfull utåtriktad verksamhet med t.ex. seminarier, publiceringsbidrag och forskningsinformation. Det finns inom ansvarsområde, inte minst inom de humanistiska disciplinerna, ofta sämre möjligheter att fullfölja en forskarkarriär än vad som är fallet inom t.ex. medicin, teknik och naturvetenskap. Inom många forskningsområden finns det få andra finansieringskällor. Rådet har påvisat att det finns stora behov av fler forskarassistent- och doktorandtjänster. Regeringen förordar att rådet för inrättande av sådana tillförs ytterligare medel ().