prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — 1.1 Politik för arbete och utbildning Den svenska ekonomin står starkare än på mycket . De offentliga finanserna har förbättrats i en takt som saknar internationellt motstycke. Inflationen är den lägsta inom OECD-området. Bytesbalansen uppvisar stora och växande överskott. Härigenom har en handlingsfrihet återskapats som gör det möjligt för regeringen att i denna proposition presentera en rad åtgärder som syftar till att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. För bara stod på randen till en hotande statsfinansiell kollaps. För att bemästra den statsfinansiella krisen har nästan alla svenskar fått göra betydande uppoffringar. Det har genomförts såväl omfattande utgiftsnedskärningar som stora skattehöjningar. Det har inte funnits något alternativ till saneringspolitiken. Den var nödvändig för att återskapa förtroendet för svensk ekonomi och svensk ekonomisk politik. Det är endast härigenom som det varit möjligt att åstadkomma en kraftig räntenedgång. Detta är i sin tur en förutsättning för att öka sysselsättningen och nedbringa arbetslösheten. Ytterst ger detta en möjlighet att slå vakt om och utveckla välfärden för alla människor. De budgetpolitiska målen ligger fast. De kommer också att uppnås. Underskottet 1997 i den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli av BNP. uppnås balans i de offentliga finanserna. Målet att etablera ett överskott i de offentliga finanserna efter 1998 preciseras nu till att långsiktigt motsvara ett överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Detta mål skall nås gradvis . Det är regeringens bestämda övertygelse att de budgetpolitiska målen är förenliga med målet att halvera den öppna arbetslösheten . Den ekonomiska politiken syftar till att skapa en stark och växande svensk ekonomi. Detta förutsätter att fler människor sätts i arbete och att deras kompetens höjs genom ett väl fungerande och utbyggt utbildningsväsende. Villkoren för företagande måste förbättras. Arbetsmarknaden måste fungera väl och lönebildningen reformeras. Framtidstron måste återupprättas och rimligt stabila spelregler etableras. Tillväxt och ökad sysselsättning är nödvändiga för att pressa tillbaka arbetslösheten och värna välfärden. Genom framgångarna i den ekonomiska politiken är det nu möjligt att än mer sätta regeringens viktigaste mål att halvera den öppna arbetslösheten i fokus. Sysselsättningspolitiken bygger på fem grundstenar: Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Arbets- och kompetenslinjen gäller. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Vården, omsorgen och skolan utgör kärnan i välfärden. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. Statsfinanserna skall vara sunda och priserna stabila. Utifrån detta synsätt och till följd av den återvunna handlingsfrihet som de stärkta offentliga finanserna medger aviserar regeringen i denna proposition ett fempunktsprogram för arbete och utbildning: Vården, skolan och omsorgen stärks för att främja sysselsättning och säkra kvaliteten på välfärden. tillförs den kommunala sektorn . Satsningen är därmed en permanent åtgärd på för att minska arbetslösheten, främja sysselsättningen och höja kvaliteten. Resursarbeten, den s.k. Kalmarmodellen, införs temporärt i hela landet. De upphör den 31/12 1998 då det permanenta tillskottet till den kommunala sektorn fått full kraft. Utbildningen byggs ut ytterligare för att långsiktigt stärka konkurrenskraft. Antalet högskoleplatser utökas med 15 000 och ytterligare 15 000 . Totalt har då 60 000 nya permanenta högskoleplatser inrättats 2000. En ny modern lärlingsutbildning införs. Försöksverksamheten med den kva- lificerade yrkesutbildningen utökas med 1 500 platser och 4 300 platser för att då totalt omfatta ca 9 000 platser. En utökning av vuxenutbildningssatsningen inom föreslås med 10 000 nya platser , med möjlighet till ersättning motsvarande a-kassa. Regeringen bedömer att den utökade satsningen till stor del kommer att gälla vuxna som är långtidsarbetslösa. Denna satsning utökas successivt även 1998, 1999 och till att omfatta, inklusive tidigare satsningar, totalt 140 000 platser . Politiken inriktas på hållbar tillväxt. En rad allmänna åtgärder skall vidtas. Därtill kommer ett lokalt och ett nationellt investeringsprogram. Det lokala programmet omfattar 2000. De nationella in- vesteringarna omfattar de energipolitiska programmen för en omställning av energisystemet. Där ingår också vissa kostnader för utbyggnad av och reviderade storstadsprojekt i och . Företagsklimatet i förbättras ytterligare. Nedsättningen av arbetsgivaravgifter med särskild inriktning mot mindre företag utvidgas genom att underlaget för nedsättningen ökar till . Beskattningen av små och medelstora företag lindras genom att det s.k. löneunderlaget höjs från vid beräkning av bl.a. lättnadsutrymmet. Enskilda näringsidkare m.fl. kommer också att kunna ta ut en större del av inkomsten som kapitalinkomst. Anslaget till miljöstöd för jordbruket höjs så att EU-ramen kan utnyttjas fullt ut. Elbeskattningen läggs om, så att belastningen på den elintensiva industrin minskas. Förslag kommer att läggas om direktavskrivning för investeringar i biobaserad energiproduktion. Rätt till tjänstledighet införs vid start av eget företag. Arbetsmarknadspolitiken stärks för att minska risken för utslagning och utanförskap. Regeringen aviserar en kvalitetshöjning inom arbetsmarknadspolitiken genom att tillföra 1998 för kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. För att kraftsamla resurserna till de yngre föreslås en möjlighet till tillfällig avgångsersättning för äldre arbetslösa. Dessutom aviseras förslag om en generationsväxling där personer i åldern erbjuds avgångsersättning om arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös yngre person. För att påtagligt öka det lokala inflytandet och motverka passivitet och utslagning föreslås regeringen få ett bemyndigande att använda a- kassemedel på ett mera aktivt sätt . Härmed uppnås en flexiblare användning av bidraget till arbetslöshetsersättningen. Vidare skapas en möjlighet att förlänga tiden i åtgärderna arbetslivsutveckling och arbetsplatsintroduktion upp till och ytterligare regelförenklingar genomförs. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att se över möjligheterna att förbättra lönebildningen. Detta kan bl.a. ske genom att förstärka medlingsinstitutionen. Socialdemokraterna och har samarbetat om den ekonomiska politiken. Detta samarbete har haft en avgörande betydelse för och bidragit till sänkta räntor och stärkt krona. Den ekonomiska vårpropositionen har föregåtts av överläggningar med som därför står bakom propositionens förslag. 1.2 Den ekonomiska utvecklingen Den ekonomiska utvecklingen kan karaktäriseras som ett djupt fall och en begynnande återhämtning. i rad föll produktionen i . Arbetslösheten steg dramatiskt och de offentliga finanserna försämrades på ett sätt som allvarligt hotade grunden för den svenska välfärden. har den ekonomiska politiken varit inriktad på att sanera statens finanser och att återställa förtroendet för svensk ekonomi. Detta har resulterat i att det nu finns en god grund för en gynnsam ekonomisk utveckling. Statsfinanserna har sanerats. Räntorna har i det närmaste halverats. Inflationstakten har sänkts. Kronan har stärkts. Detta har skapat goda förutsättningar för att halvera den öppna arbetslösheten till . 1.2.1 Den internationella utvecklingen Utsikterna för den internationella ekonomin är förhållandevis gynnsamma. Den amerikanska ekonomin uppvisar en fortsatt hög ekonomisk tillväxt. I EU väntas konjunkturen gradvis stärkas. Tillväxten i resten av världen är fortsatt god. I OECD-området stärks tillväxten något jämfört med föregående år. Detta gynnar den svenska ekonomin via exportindustrin. En viktig tendens i den internationella utvecklingen är att inflationen fortsätter att vara låg. I flera av de större EU-länderna ligger inflationen och för EU som helhet väntas inflationen hamna strax . Återhämtningen i EU väntas fortsätta med stöd av lägre räntor och en starkare dollar. Den budgetsanering som genomförts bland EU:s medlemsländer har på ett väsentligt sätt bidragit till lägre räntor. Arbetslösheten i EU är dock mycket hög. Drygt 18 miljoner personer, dvs. av arbetskraften, är arbetslösa i EU. har fört en framgångsrik makroekonomisk politik efter recessionen 1990 1991. Den ekonomiska tillväxten har varit god och inflationen låg. Utsikterna ser också goda ut. Det amerikanska budgetunderskottet har fallit och är förhållandevis lågt. Ytterligare åtgärder för att minska underskottet skulle lätta bördan på den amerikanska penningpolitiken, vilket vore positivt för världsekonomin. Arbetslösheten i har fallit till . TABELL 1.1 NYCKELTAL 1996-1998 FÖR EU, OCH ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1997 1998 BNP EU 1,6 2,3 2,6 2,4 2,4 2,1 3,6 2,2 3,0 Konsumentpriser EU 2,5 2,3 2,3 3,0 2,9 2,9 0,2 1,0 1,0 Arbetslöshet (nivå) EU 11,4 11,5 11,0 5,4 5,4 5,5 3,3 3,2 3,1 Källor: och I har utvecklingen första hälft varit svag. Trots tecken på en begynnande kon- junkturuppgång råder osäkerhet som bl.a. reflekteras i oron på den japanska börsen. Genom en expansiv finans- och penningpolitik har de japanska myndigheterna stött återhämtningen. Budgetunderskottet är emellertid stort och regeringen avser att genomföra en sanering av de offentliga finanserna. En fortsatt stimulans från penningpolitiken är av vikt i ett läge där de offentliga finanserna stramas åt. Arbetslösheten i är fortfarande låg, . 1.2.2 Den svenska utvecklingen genomled den värsta ekonomiska krisen depression. hade negativ tillväxt. Resultatet var förödande. var arbetslösheten , hade den ökat till . uppvisade de offentliga finanserna ett överskott på av BNP, hade överskottet vänts till ett underskott på av BNP. Den ekonomiska politik som vidtagits för att vända denna utveckling har i de flesta avseenden varit framgångsrik. Tillväxten var god, respektive . föll räntenivån och inflationen kraftigt. Investeringarna och bytesbalansen utvecklades positivt. Sysselsättningen steg med ca 60 000 personer. drabbades den svenska ekonomin av den svaga europeiska utvecklingen. Uppgången i den svenska industrin dämpades och i exempelvis pappers- och massaindustrin stoppades del- vis tillverkningen . Till detta kom en kraftig neddragning av lagren. Avmattningen fick till följd att sysselsättningsuppgången bröts och hushållens optimism sjönk. Arbetslösheten ökade och sysselsättningen minskade. Tillväxten dämpades till 1996. står åter på en stark grund. Investeringarna har ökat kraftigt. Bytesbalansen företer stora och växande överskott. uppvisar den snabbaste förbättringen av de offentliga finanserna i västvärlden. Inflationen är obefintlig. Räntemarginalen mot är en tredjedel av vad den var . Den stora politiska utmaningen är arbetslösheten, som är oacceptabelt hög. 1.2.3 Den förväntade utvecklingen Ekonomin visar nu tydliga tecken på en återhämtning. Industrins orderingång utvecklas gynnsamt och förstärkningen av den internationella konjunkturen bedöms fortsätta. Den relativt goda kostnadsutvecklingen gör att står sig väl i konkurrenskraft. Exportökningen beräknas därför bli . Importen antas öka i ungefär samma takt. På grund av att exportvolymen är större än importvolymen blir bidraget till tillväxten från utrikeshandeln positivt men med tiden avtagande. Investeringsutvecklingen bedöms dock gå in i en lugnare fas för att sedan återigen få en ökad betydelse som tillväxtmotor. Lagerinvesteringarna bör kunna ge ett litet positivt bidrag till tillväxten . TABELL 1.2 FÖRSÖRJNINGSBALANS 1995-1998 MDR KR PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 1998 Export 670,4 12, 6 5,6 6,3 5,8 Import 558,2 10, 3 3,5 5,1 5,6 Privat konsumtion 885,3 0,8 1,5 2,0 2,0 Offentlig konsumtion 434,2 -0,1 -1,7 -0,1 -0,2 Stat 132,2 -3,3 -3,7 1,5 -0,5 Kommuner 302,1 0,0 -0,9 -0,9 0,0 Bruttoinvesterin gar 249,6 10, 9 4,7 1,5 5,8 Näringsliv 183,6 25, 1 5,9 5,0 5,1 därav industri 69,1 44, 3 13, 3 0,0 3,0 Bostäder 30,3 - 28, 0 14, 7 - 12, 3 13, 7 Myndigheter 35,6 -0,5 -7,4 -3,3 3,3 Lagerinvestering ar 1 -3,2 0,5 -1,0 0,2 0,0 BNP 1678, 1 3,6 1,1 2,3 2,5 1 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och Hushållens situation har gradvis stabiliserats bl.a. ge- nom att sparandet varit högt under , men också tack vare att tillgångspriserna stigit . Förmögenhetsställningen har förstärkts avsevärt. Nybilsinköpen, som är en indikator på stigande konsumtion, har ökat. Då konsumtionen under en följd av år utvecklats svagt, bör det finnas ett uppdämt behov av kapitalvaror. De starka offentliga finanserna innebär att förtroendet för välfärdssystemen bör öka, vilket även det stimulerar till konsumtion. Konsumtionen beräknas därför stiga med . TABELL 1.3 NYCKELTAL PROCENTUELL FÖRÄNDRING 199 5 199 6 199 7 199 8 199 9 200 0 Timlön kostnad 3,4 6,1 4,7 3,5 3,5 3,5 KPI, dec.-dec. 2,6 - 0,2 1,8 1,5 2,0 2,0 5-årig ränta 9,9 7,2 5,6 5,9 6,1 6,2 Disponibel inkomst - 0,4 - 0,1 0,4 1,3 3,7 2,8 Sparkvot (nivå) 6,9 5,4 3,8 3,2 4,6 5,6 Öppen arbetslöshet 1 (nivå) 7,7 8,1 7,9 7,1 5,6 4,5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1 (nivå) 4,4 4,5 4,7 4,7 4,7 4,4 Sysselsättning 1,5 - 0,6 - 0,7 0,7 1,6 1,4 1 I procent av arbetskraften Källa: Kalkylen för åren 1999 2000 bygger på att arbetsmarknaden och framför allt lönebildningen fungerar bättre än . Timlönerna antas stiga , vilket givet en rimlig produktivitetsökning innebär att inflationsmålet på kan nås utan åtstramande finans- eller penningpolitik. Det arbete som arbetsmarknadens parter har bedrivit liksom den oväntat låga inflationen och början av 1997 är indikatorer på att inflationsbenägenheten och lönebildningen genomgår viktiga förändringar, vilket ligger till grund för antagandet om löneökningarna framgent. håller på att anpassa sig till låg inflation. Vid sidan av anpassning till låg inflation talar ett flertal faktorer för att kommer att innebära en stark och stabil realekonomisk återhämtning. Den kraftfulla förstärkningen av de offentliga finanserna skapar tilltro till välfärden och ett stabilt företags- och investeringsklimat. De så gott som halverade räntorna medför billigare investeringar och ökad köpkraft för hushållen. I kombination med den stärkta arbetsmarknadspolitiken och det livslånga lärandet medför investeringarna att flaskhalsar vid produktionsökning kan undvikas och inflationen förbli låg. De många åtgärder som har fattat beslut om har avsevärt förbättrat förutsättningarna för en långsiktig och stark tillväxt. Det statsfinansiella utrymmet de kommande fyra åren innebär att kan kombinera mest offensiva sysselsättningsstrategi med snabbaste förbättring av de offentliga finanserna. Åtgärderna som i denna proposition presenteras för att stärka kompetensen, förbättra välfärden, påskynda den ekologiska omställningen och förbättra möjligheterna för små- och medelstora företag att etableras och växa, stärker tillväxtmöjligheter långsiktigt och får genomslag på arbetslösheten och 1998. Tillväxten beräknas mot bakgrund av detta bli 2000. Det är en lägre nivå än under den starka återhämtningen 1994 1995, men en högre nivå än under det konjunkturmässigt svaga 1996. Tillväxtökningen får genomslag i sysselsättningen först med viss tidseftersläpning. Därför förväntas sysselsättningen som genomsnitt att sjunka, men fram ökar den reguljära sysselsättningen med , dvs. ca 150 000 personer. Den goda utvecklingen i sysselsättningen förutsätter att lönebildningen fungerar väl och att arbetsmarknaden är flexibel. förväntas medelarbetstiden plana ut för att därefter minska något. Det beror dels på att hushållens disponibla inkomster förbättras, vilket ökar utrymmet för att efterfråga fritid, dels på att de senaste årens kraftiga minskning av sjukfrånvaron nått så långt att den trenden inte kan fortsätta. Den huvudsakliga tillväxten har skett genom att industrin har expanderat, vilket har varit möjligt på grund av en exceptionellt hög produktivitetstillväxt. I takt med att hushållens ekonomi förbättras kan hemmamarknaden stärkas, vilket innebär en ökning av inte minst tjänstesektorn. Därigenom minskar möjligheterna till en fortsatt genomsnittligt hög produktivitetsökning. bedöms ökningstakten minska till mer normal takt. Sammantaget beräknas sysselsättningen öka betydligt snabbare än den gjorde 1994 och 1995, trots den något lägre tillväxten. Vidare hålls den öppna arbetslösheten tillbaka av att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förväntas ligga kvar på i stort sett oförändrade nivåer, samt att såväl generationsväxlingen som möjligheterna till tillfällig avgångsersättning och expansionen av utbildningen förväntas hålla tillbaka arbetskraftsutbudet. En väl fungerande lönebildning, en måttfull utveckling av arbetskraftsutbudet främst som en följd av utbildningssatsningen och en kraftfull ökning av sysselsättningen leder till att den öppna arbetslösheten bedöms falla till i genomsnitt . Dock är så långsiktiga kalkyler alltid behäftade med stor osäkerhet. Detta gäller särskilt beträffande arbetsmarknadens och lönebildningens funktionssätt. För att säkerställa att målet att halvera den öppna arbetslösheten verkligen nås kommer regeringen att fortsätta att inför halvårsvis avstämma utvecklingen på arbetsmarknaden. Om utvecklingen visar sig sämre än väntat på grund av att åtgärder inte får det förväntade utfallet, lönebildningen blir sämre än väntat eller att konjunkturen försämras kan nya åtgärder aktualiseras. Vilka de i så fall blir är avhängigt orsaken till att utvecklingen blir sämre än förväntad. Mot bakgrund av den förväntade utvecklingen och de föreslagna åtgärderna i denna proposition gör regeringen dock bedömningen att målet kommer att nås . 1.3 statsfinanser och stabila priser Den ekonomiska politiken är inriktad på att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Målet är att den öppna arbetslösheten skall halveras från . statsfinanser och stabila priser är nödvändiga förutsättningar för en uthålligt ökande sysselsättning. Förnyade underskott liksom ökat inflationstryck skulle allvarligt och långvarigt försämra den svenska ekonomiska utveck- lingen och därigenom göra arbetslöshetsmålet omöjligt att nå. 1.3.1 Finanspolitiken Grunden för en framgångsrik ekonomisk politik är makroekonomisk stabilitet. Denna grund har återställts. Därmed finns goda förutsättningar för en gynnsam ekonomisk utveckling. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde var den svenska välfärden hotad i grunden. Lånebehovet för /95 beräknades till . , , hade statsskulden nästan fördubblats till . Situationen var ohållbar. Huvuduppgiften för finanspolitiken blev därför att snabbt och resolut minska underskottet i de offentliga finanserna. Saneringsprogrammet konstruerades efter tre grundläggande principer: Det skulle verka så snabbt att statsskuldens ökning kunde hejdas. Det skulle utformas fördelningspolitiskt så att de som har det bäst ställt skulle bidra med den största andelen. De offentliga verksamheterna skulle prioriteras framför transfereringar. Regering och riksdag har satt upp fyra budgetpolitiska mål: 1. Statsskulden mätt som andel av BNP skall stabiliseras . Underskottet i de offentliga finanserna får ej överstiga av BNP 1997. skall de offentliga finanserna vara i balans. skall de offentliga finanserna uppvisa ett permanent överskott. Det första målet är uppfyllt. Statsskulden mätt som andel av BNP nådde sin topp på . Underskottet i de offentliga finanserna beräknas för av BNP. Det innebär att även det andra målet uppfylls. Inom EU tillämpas en annan definition av offentligt underskott än den som traditionellt används i . Även med denna definition beräknas underskottet . är därmed ett av de länder som klarar EMU- kriteriet för underskott i de offentliga finanserna. kommer de offentliga finanserna åter att vara i balans. Då har beaktats att regeringen i denna proposition aviserar ett fempunktsprogram för arbete och utbildning på sammanlagt , som ryms inom ramen för målet om offentliga finanser i balans. Målet att etablera ett överskott i de offentliga finanserna efter 1998 preciseras. Regeringen föreslår ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringen föreslår dessutom en gradvis anpassning mot det långsiktiga målet genom ett målsatt överskott på av BNP 1999, av BNP år av BNP . Målen gäller vid den kalkylerade tillväxten. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl skulle bli väsentligt lägre kommer den offentliga sektorns sparande att tillåtas utvecklas sämre. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl skulle bli väsentligt högre kommer kraven på överskott att skärpas. Detta för att undvika en finanspolitik som förstärker konjunktursvängningarna. och uppgår överskottet i de offentliga finanserna till målsatta av BNP efter en tänkt överföring från den offentliga till den privata sektorn. Utrymmet för en sådan överföring beräknas till ca 1999 och ytterligare ca . Överföringen skall användas för att öka rättvisan och jämlikheten i . Härvid bör dock beaktas att årliga utbetalningar i storleksordningen kommer att göras till premiereserven i det nya pensionssystemet. De målsatta överskotten på skall användas till att amortera den offentliga nettoskulden. Frågan om utrymmet och formerna för en överföring från den offentliga till den privata sektorn 1999 och kommer att prövas i samband med de vårpropositioner som läggs fram 1998 och 1999. 1.3.2 Fempunktsprogrammet uppvisade de svenska offentliga finanserna näst största underskott av BNP. bedöms de vara i balans. Trots den kraftiga minskningen av budget- underskottet fortsätter statsskuldsräntorna att vara höga. De utgör den största enskilda budgetposten. bedöms räntorna på statsskulden kosta . Orsaken till den kraftiga förbättringen av de offentliga finanserna är det saneringsprogram som har beslutat om. I budgetpropositionen (1994/95:100) föreslog regeringen ett saneringsprogram motsvarande . Detta utvidgades till i samband med kompletteringspropositionen (1994/95:150). gjordes bedömningen att målet om balans i de offentliga finanserna 1998 inte skulle uppfyllas. Regeringen föreslog därför att saneringsprogrammet skulle förstärkas från till . Som ett resultat av den förda ekonomiska politiken har räntesatserna i det närmaste halverats, vilket i sin tur ytterligare har förstärkt de offentliga finanserna. TABELL1.4 FEMPUNKTSPROGRAM FÖR ARBETE OCH UTBILDNING MILJARDER KRONOR 1997 1998 1999 2000 Vård, omsorg, skola 4,0 8,0 8,0 8,0 Hållbar utveckling 1,5 5,1 5,9 Utbildning 0,5 2,5 4,3 6,0 Småföretag 1,6 1,8 1,7 Arbetsmarknadspolitik 0,9 2,8 1,9 1,6 Summa program 5,5 16, 3 21, 0 23, 3 Finansiering -4,5 -2,4 -1,3 -1,2 Utrymme för överföring 0,0 0,0 14, 7 25, 8 Utrymme som tas i anspråk 1,0 13,9 34,4 47,9 Beräknat överskott, procent av BNP -2,1 0,0 0,5 1,5 Inom ramen för målet om offentliga finanser i balans finns ett utrymme för en offensiv mot arbetslösheten. Beräkningar visar att balans uppnås 1998 vid en satsning på . Regeringen aviserar därtill en omfördelning på , som är finansierad genom skattehöjningar och utgiftsneddragningar. Den sammanlagda insatsen på 1998 går till ett fempunkts- program för arbete och utbildning: vård, skola och omsorg, omställningen till ett hållbart samhälle, utbildning, förbättrade villkor för små och medelstora företag samt arbetsmarknadspolitiken. Denna satsning kan genomföras tack vare att saneringsprogrammet fullföljs. Diagram 1.1 Konsoliderade offentliga sektorns utgifter ökade de offentliga utgifterna som andel av BNP mycket kraftigt. motsvarade de offentliga utgifterna av BNP. har utgiftskvoten sjunkit påtagligt. utgör den av BNP.