prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har, i enlighet med konventionens bestämmelser, hos den norska regeringen påkallat att en blandad svensk-norsk kommission skall tillsättas för att utreda behovet av fortsatt renbetning i det andra landet. De svenska och norska regeringarna överlägger om kommissionens sammansättning och dess mandat. Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering Den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk och rennäringens riksintressen beräknas vara i stort sett klar . Regeringen har i prop. 1995/96:226 om hållbar utveckling i landets fjällområden föreslagit att markanvändningsredovisningarna kompletteras med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården. I skrivelse (rskr. 1993/94:186) anmälde talman beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet. 1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bl.a. att som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om renbetesinventering. Utskottet uttalade att det är viktigt att arbetet med renbetesinventeringarna fortsätter. Inventeringarna måste utföras så att de kan tjäna sitt syfte, dvs. utgöra underlag för fastställande av högsta renantal inom varje sameby. Det är också viktigt att den metod som används ger ett adekvat och vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste därför förankras hos rennäringen, skogsbruket och naturvården. Med hänsyn till angelägenheten av att inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätter inom ren- skötselområdet bör metodfrågan lösas och en plan tas fram för inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att skapa en bra balans mellan renantalet och betestillgången, t.ex. att basera renantalet efter renarnas slaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna åtgärder borde föreläggas . Regeringen redogjorde i prop. 1994/95:100 bil. 10 för vilka krav som bör ställas på renbetesinventeringar och hur de bör göras. konstaterade med anledning därav att det inte är helt okomplicerat att finna en allmänt accepterad metod för hur inventeringarna skall göras. Det är enligt naturligtvis viktigt att olika möjligheter prövas i syfte att skapa förutsättningar för att genomföra inventeringarna så att dessa blir tillförlitliga och relevanta för sitt ändamål. utgick från att det pågående utvecklingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt (bet. 1994/95:BoU16). arbetar med att utveckla en metod för renbetesinventering som också skall kunna användas för miljöövervakning. Inte minst mot bakgrund av kravet på att metoden skall kunna användas även av naturvården för miljöövervakning är det omöjligt att nu bedöma när en ny inventeringsmetod kan börja tillämpas. Medel bör anvisas för det fortsatta utvecklingsarbetet. Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som godkänts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnades före med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Efter detta datum uppgår pristillägget till 11 respektive per kilo. Antalet slaktade renar uppgick 1995/96 till drygt 65 000 renar. Av dessa kasserades knappt 1 300 renar vid köttbesiktning. Detta innebär ett väsentligt minskat slaktuttag i förhållande till . Totalt uppgick producerat renkött till . Avräkningspriset på renkött har stigit mycket kraftigt . Genomsnittspriset till producent uppgick 1993/94 till per kilo. Slaktsäsongen 1995/96 hade priset stigit till per kilo. Det rör sig således om en höjning . Mot bakgrund av den mycket kraftiga ökningen av avräkningspriset och med hänsyn till det statsfinansiella läget anser regeringen att pristillägget på renkött i fortsättningen bör lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Genom tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar är antalet kasserade renkroppar lågt. Slaktsäsongen 1995/96 kasserades knappt 1 300 renar. Även nästa budgetår måste dock åtgärder vidtas för att undvika kassation av kött. Gränsvärdet för cesium i livsmedel var efter /kg. höjdes gränsvärdet för renkött, vilt och insjöfisk till 1 /kg. I är gränsvärdet för cesium i renkött 3 /kg. har inget gränsvärde för inhemskt renkött. Det svenska gränsvärdet har varit oförändrat . Eftersom cesiumbelastningen minskat kraftigt i bör nya intagsberäkningar göras. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att se över gällande bestämmelser. Övriga åtgärder för främjande av rennäringen Även under innevarande budgetår får en del av anslaget användas för andra åtgärder för främjande av rennäringen. Medlen fördelas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bl.a. för katastrofskadeskydd vid svåra betesförhållanden. Medel bör anvisas även i fortsättningen. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål6- programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. Den behållning som vid utgången av /96 kan finnas kvar på det äldre anslaget Främjande av rennäringen bör föras över till anslaget Främjande av rennäringen m.m. Sammantaget bedömer regeringen anslagsbehovet till , vilket är lägre än föregående år. beräknas utgifterna vara oförändrade. Ersättningar för viltskador m.m. 1994/95 Utgift 34 2001) 1995/96 Anslag 48 300 Utgiftsprognos 46 800 därav 1996 36 000 1997 Förslag 12 500 1998 Beräknat 12 500 1999 Beräknat 12 500 1) Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen (1987:905). -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 12 500 tkr | | | | Övrigt | | De skador rovdjuren förorsakar på ren avses i fortsättningen | | ersättas genom ett delprogram inom ramen för EG:s miljöprogram för| | miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet med | | förordning (EEG) nr 2078/92 av . Genom | | programmet lämnas ersättning till rennäringen för bevarande av | | rovdjur inom renskötselområdet. Skada på annat än ren fördelar medlen på samtliga länsstyrelser, som beslutar om bidrag för att förebygga skada och för att ersätta inträffad skada. Inriktningen är att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. Med hänsyn till skadeutvecklingen bör ytterligare anvisas för bidrag och ersättningar. står till förfogande för ersättning för renar som skadats eller dödats av björn, varg, järv, lo eller örn samt som bidrag till förebyggande av sådan skada. Till grund för beslut om ersättningar har legat det preliminära resultatet av de rovdjursinventeringar som berörda länsstyrelser utfört tillsammans med samebyarna. Någon slutlig sammanställning av inventeringsresultatet föreligger ännu inte. Enligt det preliminära resultatet av rovdjursinventeringarna har det i renskötselområdet förekommit 200 lodjursföryngringar i 39 samebyar och 71 järvföryngringar i 26 samebyar. Dessutom har lodjur förekommit regelbundet i ytterligare sju samebyar och tillfälligt i sex byar. Järv har förekommit regelbundet i 16 samebyar och tillfälligt i fyra byar. har enligt inventeringarna förekommit regelbundet i 15 samebyar och tillfälligt i 12 byar. har fördelat ersättningen mellan samebyarna enligt de ersätt- ningsnivåer som föreslogs i och , Förslag till utformningen av det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar. Rapportens förslag till ersättningsnivåer innebär i korthet att varje föryngring av järv och lo ersätts med värdet av 200 renar och regelbunden förekomst med värdet av 50 renar per art. Sker föryngring av både lo och järv i samma sameby sker viss reducering. En vargföryngring ersätts med värdet av 500 renar och regelbunden förekomst av varg med värdet av 50 renar per individ. Tillfällig förekomst av järv, lo och varg ersätts genom en arealbaserad ersättningsnorm. Även förekomst av björn och kungsörn ersätts enligt en arealbaserad ersättning. Den totala ersättningen inom renskötselområdet uppgår enligt förslaget till värdet av 2 000 renar vardera för björn och kungsörn. Det är angeläget att poängtera att det verkliga antalet rovdjursrivna renar är väsentligt lägre än det antal som skall ersättas enligt förslaget i och . Det antal renar som föreslås ersatta i myndigheternas förslag innefattar nämligen de uppräkningar som gjorts för att kompensera rennäringen för extra kostnader för merarbete och bevakning samt för rovdjurens naturvårdsvärde. Varje ren ersätts dock med ett lägre belopp än i det tidigare ersättningssystemet. I rapporten föreslås slutligen att särskild ersättning skall lämnas vid extrema situationer när ett stort antal renar rivs inom ett begränsat område. har med tillämpning av resultatet av vårens inventeringar och de ovan nämnda ersättningsnivåerna betalat ersättning för cirka 48 000 renar med . Detta innebär således att varje ren ersatts med , vilket är lägre än den ersättning som tidigare lämnades för varje återfunnen ren. Som framgått ovan är emellertid det totala antalet renar som ersätts väsentligt högre än det verkliga antalet rovdjursrivna renar. De utbetalade ersättningarna innebär att varje föryngring av järv och lo ersatts med och regelbunden förekomst i samebyn med för varje art. Regelbunden förekomst av varg har ersatts med per individ. Björn- och kungsörnsförekomsten i renskötselområdet har ersatts med för vardera arten. Någon vargföryngring har inte skett. Om så varit fallet skulle ersättningen enligt det tillämpade systemet uppgått till . Fyra samebyar har ersatts med genom att extrema situationer med många rovdjursrivna renar uppstått i dessa byar. Den ersättningen har baserats på de fynd av rivna renar som gjorts och med de belopp som bestämts i avtal mellan och avseende trafikdödade renar. Regeringen har under anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket redogjort för arbetet med ett nytt delprogram inom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom renskötselområdet. De skador rovdjuren orsakar på ren avses i fortsättningen ersättas genom det delprogrammet. Programmet uppskattas omfatta totalt , varav hälften medfinansieras av EG. Under förutsättning att programmet godkänns av kommer således ytterligare att stå till förfogande för ersättning för rovdjursrivna renar i förhållande . Den nationella kostnaden bör i fortsättningen belasta anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket. Regeringen bedömer anslagsbehovet för skada på annat än ren till . beräknas utgifterna vara oförändrade. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 1994/95 Utgift 9501) Reservation 2 267 1995/96 Anslag 2 307 Utgiftsprognos 3 061 därav 1996 2 181 1997 Förslag 1 538 1998 Beräknat 1 538 1999 Beräknat 1 538 1) Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 538 tkr | -------------------------------------------------------------------- Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning ända . Det finns totalt 110 fjällägenheter i , de flesta i . Regeringen uttalade i prop. 1994/95:100 bil. 10 att statsfinansiella skäl talar för att systemet med fjällägenheter avvecklas. En dokumentation borde dock göras av fjällägenheternas natur- och kulturvärden innan slutlig ställning tas till eventuella försäljningar. En försäljning borde i förekommande fall föregås av lämpligt bevarandeskydd. De mest värdefulla fjällägenheterna borde enligt regeringens bedömning behållas i statlig ägo. , och har på regeringens uppdrag inventerat fjällägenheterna från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. Omkring hälften av fjällägenheterna bör enligt in- venteringen behållas av staten av hänsyn till naturvården och kulturmiljön. Upplåtelseformen fjällägenhet bör enligt myndigheterna ersättas med andra former av upplåtelser som är anpassade till bevarandebehoven och som minimerar statens kostnader för förvaltningen. Regeringen kommer senare att ta ställning till lämplig upplåtelseform för de fjällägenheter som inte bör försäljas. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas utgifterna vara oförändrade. 8 Djurskydd och djurhälsovård ----------------------------------------------------------------- | De övergripande målen för djurskydds- och djurhälsovårdsområdet är| | ett gott hälsotillstånd bland husdjuren och ett gott | | djurskydd samt en begränsning av användningen av försöksdjur.| ----------------------------------------------------------------- Djurskydd och djurhälsovård inom ansvarsområde om- fattar verksamhet vid med distrikts- veterinärorganisationen, och . Det är viktigt med en bra djurhälsovård och ett väl fungerade smittskydd i landet. kunde ett utbrott av Newcastle-sjukan hos fjäderfä konstateras i . Newcastle-sjukan är en av de mest fruktade sjukdomarna hos fjäderfä och har inte funnits i . Under ledning vidtogs i ett tidigt skede ett omfattande arbete för att bekämpa sjukdomen och hindra att sjukdomen skulle spridas. kunde konstateras att åter var fritt från Newcastle- sjukan. spongiform encefalopati (BSE) har fått formen av en epidemi hos nötkreatur i . I har inte konstaterats något fall av BSE. Det har presenterats forskningsresultat som visar att det inte kan uteslutas att BSE smittar till människa och att det kan finnas ett samband mellan några dödsfall bland människor i och BSE. Denna situation har orsakat en stark reaktion hos konsumenterna i flera länder med en ekonomisk kris som följd inom sektorn för nötkreatursuppfödning och närliggande sektorer. antogs ett nytt, strängare EG-direktiv om skydd av djur under transporter. Direktivet antogs efter omfattande massmediarapportering om långa och plågsamma djurtransporter mellan olika medlemsländer. har införlivat direktivet genom att har utfärdat transportföreskrifter som trädde i kraft . Därmed är ett av de första länderna inom EU som infört transportdirektivet. Enligt regeringens bedömning fungerar inte den nuvarande tillsynen enligt djurskyddslagen (1988:534) på ett tillfredsställande sätt. Denna slutsats dras bl.a. med anledning av den granskning som revisorer har utfört (1993/94:RR8). lämnade utredningen om djurskyddstillsynen sitt betänkande Offentlig djurskyddstillsyn (SOU 1996:13) vilket redovisade och utvärderade hur tillsynen enligt djurskyddslagen och med stöd av lagen meddelade föreskrifter bedrivs. Utredningen lämnade vidare förslag till hur tillsynen fortsättningsvis bör anordnas. Betänkandet har remissbehandlats. Mot bakgrund av den stora betydelse som en väl fungerande djurskyddstillsyn kan anses ha för efterlevnaden av djurskyddslagen måste de fortbildningskurser i djurskydd som anordnas av åtnjuta hög prioritet i budget- sammanhang. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 290,71) 363,6 524,5 385,6 264,9 270,0 275,3 1) Beloppen anges i miljoner kr 1994/951) Utgift 67 7732) 1995/96 Anslag 102 697 Utgiftsprognos 106 297 därav 1996 70 769 1997 Förslag 74 004 1998 Beräknat 75 994 1999 Beräknat 78 039 1) Anslaget Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt 2) Beloppen anges i tusental kr () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skall bedriva diagnostisk verksamhet och vara veterinärmedicinskt centrallaboratorium. Vidare skall SVA medverka i förebyggande och bekämpande av djursjukdomar samt bedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde. Det övergripande målet för myndigheten är en god djur- och folkhälsa genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. ----------------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | |Ramanslag 74 004 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster 140 046 tkr | ----------------------------------------------------------------- SVA:s årsredovisning är välgjord och informativ. För att förbättra resul- tatredovisningen anser regeringen att preciseringar bör ske av prestationer och effekter. Dessa bör även kopplas till verksamhetens mål och därefter analyseras. Regeringen bedömer att de mål som formulerats för verksamheten har uppfyllts. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende SVA. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter samt avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att myndighetsuppgifterna givit ett underskott på . Orsaken till detta är i första hand ökade uppgifter i anslutning till medlemskapet i EU. Prognosen för innevarande budgetår tyder på ett underskott på för denna del av verksamheten. Under /95 uppgick de sammanlagda uppdragsintäkterna till vilket motsvarar en ökning . Uppdragsverksamheten gav under /95 ett överskott på . Antalet anställda har från till ökat med 25 heltidstjänster på grund av ökade uppgifter till följd av EU-anslutningen. Ökningen ligger inom hela SVA:s verksamhetsfält, dvs. myndighetsuppgifter, uppdragsverksamhet och uppdragsforskning. Ökningen bedöms fortsätta i samma takt för att därefter avta. SVA hemställer i sin anslagsframställning att myndigheten erhåller resursförstärkning med /år för att genomföra arbetsuppgifter som är en konsekvens av EU-anslutningen, bl.a. zoonosarbete i enlighet med EG:s zoonosdirektiv. Kostnaderna för SVA:s verksamhet beräknar regeringen för till . Dessa finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med , dels med avgiftsintäkter som beräknas till . På grund av ökade arbetsuppgifter med anledning av medlemskapet i EU föreslår regeringen således att anslaget förs upp med , vilket motsvarar en ökning av anslaget med . Av detta bör användas för arbete vid zoonoscentrum. De bedömda anslagsbehoven beräknade med utgångspunkt anslagsbehov. 1994/951) Utgift 98 2952) 1995/961) Anslag 108 790 Utgiftsprognos 112 123 därav 1996 74 614 1997 Förslag 77 691 1998 Beräknat 80 137 1999 Beräknat 82 669 1) Anslagen : Uppdragsverksamhet, Bidrag till distriktsveterinärorganisationen och Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård 2) Beloppen anges i tusental kr har som chefsmyndighet för distriktsveterinärorga- nisationen ansvaret när det gäller ledning av och samordning inom dis- triktsveterinärorganisationen. Verket ansvarar bl.a. för central budget, löne- och taxesättning, arvodesuppbörd, tjänstetillsättningar, avtalsfrågor och de förhandlingar som behövs. svarar för distriktsveterinärorganisationen i länet och utövar tillsyn över andra praktiserande veterinärers verksamhet samt leder och samordnar åtgärder mot djursjukdomar. är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder. Kostnaderna för distriktsveterinärorganisationen bekostas till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, samt av anslag över statsbudgeten. De utgifter som belastar anslaget är i första hand personalkostnader, resekostnader och kostnader för utbildning. är inte samtliga distriktsveterinärtjänster tillsatta. En tillsättning av ytterligare tjänster påverkar såväl intäkts- som kostnadssidan. Under anslaget anvisas medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av bl.a. en distriktsveterinär. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att kostnader- na för distriktsveterinärorganisationen översteg de budgeterade medlen med ca . Överskridandet kan helt hänföras till att förslagsanslaget Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård överskreds. Prognosen gällande anslagsbelastningen på detta anslag för innevarande budgetår visar att de budgeterade medlen kommer att överskridas med ca . ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 77 691 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 281 000 tkr | ----------------------------------------------------------------- Enligt årsredovisning ökade kostnaderna för distrikts- veterinärorganisationen under /95 i jämförelse med föregående budgetår, varmed den tidigare nedåtgående kostnadstrenden bröts. Största delen av de ökade kostnaderna kan emellertid förklaras av att de som anvisat (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403) för inrättande av ca 50 nya veterinärstationer medräknats i resursförbrukningen. I syfte att bl.a. reducera statens kostnader för distriktsveterinärorganisa- tionen beslöt (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403) om vissa förändringar när det gäller distriktsveterinär- organisationens organisation och finansiering att gälla från . Från djurägarhåll har riktats kritik mot de veterinärtaxor som gällde efter omorganisationen och som uppfattats som alltför höga. En väsentlig orsak till kostnadshöjningarna är att de sociala avgifterna på distriktsveterinärernas arvoden numera erläggs av de rättmätiga inbetalarna, dvs. uppdragsgivarna - i de flesta fall djurägarna - vilket inte var fallet före . vidtog en revidering av veterinärtaxorna. I regleringsbrevet för /96 gav regeringen i uppgift att i årsredovisningen återrapportera om hur omorganisationen av distriktsvete- rinärverksamheten påverkat uppdragsgivarnas kostnader för veterinärvård. Kritik har även från veterinärt håll riktats mot omorganisationen och ca 90 veterinärer som arbetade inom distriktsveterinärorganisationen har valt att stå utanför densamma och i stället arbeta på privat basis. arbetar emellertid med sikte på en rikstäckande organisation i överensstämmelse med de riktlinjer som antagits av . Budgeterade belopp under anslaget Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård har, enligt vad som ovan angivts, tidigare överskridits. har vidtagit åtgärder för att anpassa kostnaderna till bud- geterade belopp genom att tydliggöra de begränsningar som gäller för användning av anslaget. Regeringen beräknar att kostnaderna för distriktsveterinärorganisationen, innefattande bl.a. personal- och resekostnader samt kostnader för medicin och andra förbrukningsvaror, för uppgår till . Beräkningarna baserar sig på en rikstäckande organisation. Kostnaderna finansieras dels genom bidrag över statsbudgeten med , dels med intäkter från verksamheten, dvs. i huvudsak avgifter från djurägarna för djursjukvård, vilka beräknas till . Regeringen anser att de besparingar i fråga om anslaget över statsbudgeten för bidrag till distrikts- veterinärorganisationen, som regeringen i prop. 1993/94:150 anförde som ett av skälen till omorganisation av den veterinära fältverksamheten, överensstämmer väl med regeringens föreliggande förslag till anslag för verksamheten. Detta gäller även för de anslag för verksamheten som beräknats . Kostnaderna för verksamheten för budgetåren 1995/96 och 1997 kommer inte fullt ut att balanseras av intäkterna och ett verksamhetsunderskott kommer att uppstå.