prop · GK031D6 · 1997-01-01 00:00:00 — Konsekvenserna av EU-medlemskapet och utvecklingen i , för del, bekräftas i betänkandet Statens maritima verksamhet (SOU 1996:41), som lämnades av den parlamentariska utredningen () som haft till uppgift att överväga samordning och effektivisering av statens maritima verksamhet. I sitt betänkande skriver utredningen följande: "Vidare konstaterar vi att statens ambitionsnivå för verksamheten till sjöss inte bör sänkas jämfört med vad som gäller . I stället talar omständigheterna för att ambitionsnivån måste höjas på ett par områden. Det gäller den civila gränskontrollen (tull- och utlänningskontroll), fiskekontrollverksamheten och säkerhetsarbetet inklusive räddningstjänsten. Omständigheterna som talar för detta utgörs dels av vårt EU- medlemskap och de nya krav som följer härav, dels av den ökade fartygstrafiken - främst från östra ." I budgetpropositionen för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 5 s. 136) tog regeringen upp frågan om gränskontroll vid EU:s yttre gräns och anförde följande: "är den myndighet under Försvarsdepartementet som mest berörs av det svenska medlemskapet i EU. svarar för gränskontrollen till sjöss bl.a. med uppgifter som eljest tillkommer polisen och tullen. Sveriges sjögräns, som betraktas som yttre EU-gräns, är en av de längsta inom EU. Det är uppenbart att vad nu sagts kommer att ställa inför ökade krav. Även om det ännu är för tidigt att på ett säkert sätt ange hur omfattande dessa nya krav blir, kan utvecklingen bli sådan att de nya kraven riskerar att gå ut över övriga uppgifter." Regeringen anförde avslutningsvis därför att den avser att bl.a. mot den bakgrunden noga följa utvecklingen och återkomma till vid behov av ökade medel till . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | beslut om samlokalisering av Region- | | ledning Ost med Ostkustens Marinkommando till skall inte | | genomföras. I fortsättningen skall det ankomma på regeringen att| | besluta i frågor som rör lokaliseringen av | | regionala ledningar. Av fyra regionala ledningar - i , , och - är alla utom den i (Regionledning Ost) samlokaliserad med respektive marinkommando. Enligt regleringsbrev skall planera för att Regionledning Ost lokaliseras till och samgrupperas med stab m.m. vid Ostkustens marinkommando. beslutade (prop. 1987/88:142, bet. 1987/88:FöU10, rskr 1987/88:299) att samlokalisering av Regionledning Ost med Ostkustens Marinkommandostab skulle ske till alternativt . Tidpunkten angavs till . antog regeringen (prop. 1991/92:102 s. 120-121) Överbefälhavarens förslag om att Ostkustens marinkomman- do skulle lokaliseras till . hemställde att regeringen skulle avvakta med beslut om verkställande av samlokaliseringen av Regionledning Ost med Ostkustens marinkommando varvid regeringen, genom regeringsbeslut , överlämnade hemställan till för övervägande. fann att beslutet om samlokalisering mellan Regionledning Ost och Ostkustens Marinkommandostab alltjämt skulle gälla, men att inga vidare åtgärder skulle vidtas för att verkställa beslutet innan en översyn av kostnader, lokaler, andra samverkansmöjligheter m.m. genomförts ytterligare en gång. ansåg det möjligt att en sådan översyn kunde komma att visa att problemen med lokalfrågorna inte går att lösa på ett tillfredställande sätt eller att en flyttning av Kustbevak- ningens Regionledning Ost till inte är ekonomiskt försvarbar. beslutade regeringen om att ge de uppdrag föreslagit. fick i uppdrag att efter hörande av Försvarsmakten och undersöka hur en samlokalisering av Regionledning Ost med Ostkustens Marinkommando kunde genomföras. Uppdraget innebar att se över tidigare gjorda kostnadsberäkningar samt att göra en förnyad översyn av lokalfrågorna med särskild hänsyn tagen till att personal i så stor utsträckning som verksamheten tillåter ska ha tillgång till dagsljus under arbetets gång. fick i uppdrag att tillsammans med i och pröva möjligheterna till en samlokalisering av Regionledning Ost med polisen respektive tullen och att göra en översiktlig kostnadsberäkning för en sådan samlokalisering. Uppdragen redovisades till regeringen . kunde i sin rapport till regeringen redovisa fem alternativa lösningar av en samlokalisering på , vilka alla ligger på en kostnadsnivå kring med en osäkerhetsmarginal på . Det som skiljer de olika alternativen åt är transportsträckan till marinkommandocentralen som varierar mellan och och storleken på nybyggnationen ovan jord som i två av alternativen har utökats med . konstaterade i sin redovisning till regeringen att förutsättningarna för och behovet av samlokalisering ändrats. regleringbrev anges att "person- och varukontroll till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns skall hållas på en hög nivå genom en effektiv patrullering". Detta och utvecklingen i övrigt i vår omvärld medför ökade krav på och ger nya samverkansbehov främst genom integrerat gränskontrollsamarbete med tullen och polisen. har prövat alternativet att samlokalisera med tullen, men funnit att detta alternativ inte är godtagbart eftersom regionledningen på grund av lokalbrist inte skulle kunna sitta samlad, vilket är ett krav från . Ytterligare en orsak är den höga hyresnivån. Vid en prövning av alternativet att samlokalisera med polisen har funnit det fördelaktigt att samlokalisera med polismästardistrikt eftersom distriktet omfattar den största och mest centrala delen av . I polishuset i finns lokaler tillgängliga som gör det möjligt för hela regionala ledning att sitta samlad och få en lägre hyreskostnad än vad myndigheten har . Kostnaden för att utrusta och anpassa lokalerna i polishuset i till behov består av inköp och installation av diverse sambandsutrustning. Investeringen beräknas till ca . Kostnad för inköp av möbler och annan lös inredning, en engångskostnad, beräknas till ca . Dessutom innebär en samlokalisering med polisen i även ekonomiska fördelar genom samutnyttjande av reception, telefonväxel, vaktmästeri, lokalvård m.m. Regeringen anser i fråga om det tidigare beslutet om samlokalisering av Regionledning Ost med Ostkustens Marinkommando till att det inte är ekonomiskt försvarbart. Regeringen anser att andra lösningar bör prövas även av verksamhets- och arbetsmiljöskäl. Beslutet bör därför inte genomföras. skall öka sin närvaro till sjöss särskilt vad gäller fiskekontrollen och den yttre gränskontrollen. skall kunna bedrivas i minst samma omfattning som . beslut om samlokalisering av Regionledning Ost med Ostkustens marinkommadostab på bör inte genomföras. Regeringen anser att det bör ankomma på regeringen att besluta i frågor som rör lokaliseringen av regionala ledningar. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Ambitionsnivån vad gäller verksamheten till sjöss måste hållas på| | en hög nivå. Samverkan myndigheterna emellan bör utvecklas. De | | maritima myndigheternas informationsbehov bör ses över och | | förslag utarbetas till ett mer samordnat system. har haft i uppdrag att överväga samordning och effektivisering av statens maritima verksamhet. Kommittén lämnade sitt betänkande, Statens maritima verksamhet SOU 1996:41, till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och deras yttranden finns tillgängliga i Försvarsdepartementets akt (dnr Fo96/660/). Frågan om lokalisering av Regionledning Ost har redovisats i en särskild rapport efter betänkandets överlämnande. slutsats är att statens ambitionsnivå för verksamheten till sjöss inte bör sänkas jämfört med nivån . Ambitionsnivån bör istället höjas på ett par områden. Det gäller den civila gränskontrollen (tull- och utlänningskontroll), fiskekontrollen, säkerhetsarbetet samt räddningstjänsten. Orsakerna till ambitionshöjningen kommer av vårt EU-medlemskap och de nya krav som följer härav och av den ökade fartygstrafiken, främst från . Utredningen föreslår inte några organisationsförändringar och har inte funnit skäl till att förändra gällande ansvarsfördelning myndigheterna emellan. Utredningens förslag syftar till att ta tillvara de resurser som redan finns på bästa sätt genom ökad samverkan myndigheterna emellan. Utredningen föreslår att och sjöpolisens arbete koordineras för att undvika resursslöseri. Vidare föreslås tillvaratagande av Försvarsmaktens resurser i civil verksamhet. Utredningen anser att Försvarsmakten, under viss samplanering med , bör kunna delta i högre grad i den civila övervakningen och gränskontrollen till sjöss. En förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna ingripa bör vara att detta begärs av ansvarig civil myndighet. Utredningen har under arbetets gång kunnat konstatera att samverkan förekommer i hög grad och att den kontinuerligt utvecklas. Ett område som framstår som särskilt viktigt för de maritima myndigheternas verksamheter är insamlingen av uppgifter om vad som händer till sjöss. Sätten för att samla information är många och myndigheterna har olika källor. Informationsutbyte förekommer men utredningen anser att systemen för informationsinsamling och informationsutbyte bör granskas ytterligare och har därför föreslagit att en särskild utredning tillsätts. har också haft till uppgift att ta ställning till organisation och ledning av statens maritima resurser vid massflyktsituationer. Utredningen föreslår att nuvarande ansvarsfördelning myndigheterna emellan består i en sådan krissituation, men att högre grad av samverkan nås genom att ledningsfunktionerna samlas vid en av marinens sjöcentraler. Utredningen anser också att ett uppdrag bör ges till berörda myndigheter att utarbeta en gemensam plan för hantering av massflyktsituationer till sjöss. Remissinstanserna ställer sig i det stora hela bakom utredningens förslag. Vissa invändningar finns dock. och tillstyrker utredningens inställning om att både och sjöpolisen bör finnas kvar. , , och framhåller att Försvarsmaktens medverkan i sådan myndighetsutövning som innefattar tvång eller våld mot enskilda måste ske med stor återhållsamhet. anser att frågan om informationsinsamling/utbyte skall prioriteras med hänsyn till en räddningsledares behov av information. är positiv till att informationsfrågan utreds, eftersom myndigheten själv har behov av uppgifter från tullens och polisens underrättelsetjänster. Vidare anser att en särskild organisation för samlad ledning av all sjöoperativ verksamhet i en krissituation såsom massflykt till sjöss ej erfordras, utan anser att detta kan genom befintliga civila ledningssystem. Myndigheten är dock positiv till förslaget om utarbetande av en gemensam plan för hantering av en sådan situation. stödjer utredningens förslag. Utredningen anser att såväl som sjöpolisen bör finnas kvar med i huvudsak oförändrade arbetsuppgifter. Sjöpolisens inriktning på verksamhet i skärgårdarna bör bestå. Utredningen anser det mycket viktigt att och sjöpolisens arbete koordineras, eftersom det annars finns risk för resursslöseri genom dubblering av övervakningen till sjöss. Koordinering kan t.ex. bestå i att myndigheterna i förväg samplanerar patrulleringen till sjöss, använder sig av respektive myndighets besättning vid brist på personal eller fartyg och/eller samlokaliserar i hamnar och lokaler. Utredningens konkreta förslag är att ett uppdrag ges till och att utveckla samverkan mellan och sjöpolisen. Utredningen föreslår också att ges utökade befogenheter att självständigt utföra utlänningskontroll till sjöss. Genom regeringsbeslut har fått i uppdrag att tillsammans med i och undersöka möjligheterna till en samlokalisering av Regionledning Ost med tullen respektive polisen. befogenheter avseende utlänningskontroll till sjöss har fr.o.m. utökats med anledning av förslagen i tidigare nämnda proposition och beslut med anledning därav. Frågor som ytterligare utökade polisiära befogenheter för , möjligheter för att utfärda ordningsbot och en översyn av författningar m.m. som reglerar befogenheter kommer att bli föremål för fortsatt beredning. Försvarsmaktens resurser i civil verksamhet Utredningen anser att Försvarsmakten har - om än begränsade - möjligheter att med marinens fartyg delta i den civila övervakningen till sjöss. Utredningen föreslår att Försvarsmakten åläggs skyldigheter, inom ramen för sin ordinarie verksamhet, att rapportera misstänkta regelöverträdelser till sjöss till ansvariga civila myndigheter och att, på begäran, ingripa vid misstänkta överträdelser av utlännings- och tullagstiftningen samt utföra passkontroll. Vidare föreslås att förordningen (1982:756) om Försvarsmaktens ingripanden vid kränkningar av territorium under fred och neutralitet, m.m. (IKFN-för- ordningen) ses över för undanröjande av eventuella oklarheter. Ökad samverkan genom ett utökat utnyttjande av befintliga resurser är enligt regeringens mening positivt under förutsättning att sådan myndighetsutövning som innebär tvång eller våld mot enskilda inte utövas av Försvarsmakten eller dess personal. Det finns redan ett system vad gäller rapportering av misstänkta regelöverträdelser till sjöss där Försvarsmakten rapporterar till vid misstanke om brott. Samverkan inom ramen för detta system bör utvecklas utan förändring av nuvarande ansvarsfördelning. Utredningen anser att skapande av nya former eller fora för att styra myndigheterna mot ökad samverkan inte är påkallat. Däremot bör systemen för informationsinsamling/utbyte granskas ytterligare och utredningen föreslår att en särskild utredning tillsätts med uppgift att granska de maritima myndigheternas behov av information om sjöläget, och om skäl finns, lämna förslag till ett samordnat system för informationsinsamling/utbyte. Regeringen avser att ge ett uppdrag till att se över informationsbehovet och att, efter hörande av berörda myndigheter, lägga fram ett förslag till ett mer samordnat system. Utredningen anser att nuvarande ansvarsfördelning myndigheterna emellan består i en sådan krissituation, men att högre grad av samverkan nås genom att ledningsfunktionerna samlas vid en av marinens sjöcentraler alternativt annan ledningscentral. Utredningen föreslår att regeringen ger , , , och i uppdrag att tillsammans utarbeta en plan för hantering av massflyktsituationer till sjöss. 1996/97:11 om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred behandlar regeringen frågan om massflykt av asyl- och hjälpsökande till . 10.2 Anslag C 2. 1994/95 Utgift 10 764 Anslagssparande 2 515 1995/96 Anslag 10 602 Utgiftsprognos 10 040 därav 1996 6 845 1997 Förslag 7 612 1998 Beräknat 7 860 1999 Beräknat 8 126 I anslaget ingår Vissa mindre nämnder, , samt bidrag till Svenska Röda korset. Anslaget avser verksamhet vid , de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde, och . och de lokala värderingsnämnderna har till uppgift att handlägga ersättningsärenden i samband med förfogande och ransonering. Fiskeskyddsnämnderna har till uppgift att fatta beslut om ersättning för intrång i fiske till följd av militär verksamhet. har till uppgift att besluta i vissa frågor vid tillämpningen av avtalet om vissa löne- och anställningsvillkor för flygtjänstgörande personal inom Försvarsmakten. har till uppgift att följa underrättelsetjänsten inom Försvarsmakten och . Kammarkollegiet har i anslagsframställningen för begärt . Regeringen beräknar medlen till . har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1994/95:100, bil. 5), godkänt vad regeringen förordat om att skulle läggas ned och att överklaganden av beslut i anställningsärenden i fortsättningen skulle handhas av . ombildades och bytte namn till . har till uppgift att enligt vad som föreskrivs särskilt pröva överklagande av beslut som rör totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret. beslut får inte överklagas. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | har till uppgift att enligt vad som | | föreskrivs särskilt pröva överklaganden av beslut rörande | | totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret. har lämnat årsredovisning för och . Enligt är årsredovisningarna i allt väsentligt rättvisande. Enligt är den hittillsvarande erfarenheten att nämndens nuvarande organisation och de arbetsrutiner som nämnden tillämpar i stort sett fungerar väl. Regeringens bedömning är att verksamhet är sådan att ställda mål väl kommer att nås . Regeringen beräknar medel för till . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | skall verka för samordning av viktiga| | centrala myndigheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. | | | | skall särskilt följa samhällsutvecklingen i landet | | och verka för att de krav som totalförsvaret ställer beaktas i | | samhällsplaneringen. har i enlighet med regleringsbrevet för /95 inlämnat en förenklad resultatredovisning med redogörelse för verksamhetens omfattning och ekonomiskt utfall för budgetåret. Redovisningen beskriver kortfattat resultatet av verksamheten. Nämnden förutser i sin anslagsframställning för en verksamhet med ungefär samma innehåll och omfattning som under föregående budgetår. Utredningen om uppgifterna på central nivå inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten föreslår i sitt betänkande (SOU 1996:86) Utvecklad samordning inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten ingen ändring i chefsnämndens uppgifter och organisation. Utredningen anser att det är viktigt att det finns ett forum som på hög ledningsnivå inom hela totalförsvaret. Regeringen bedömer att redovisningen av verksamheten är rättvisande. redovisning visar att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål som angetts. Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande inriktning av verksamheten bör gälla även för . Regeringen beräknar medel för till . Bidrag till Svenska Röda korset Under /95 har en översyn gjorts av Delegationen för planläggning av efterforskningsbyråns (EKC-delegationen) arbetsformer m.m. Översynen, som har behandlats av regeringen i propositionen om försvarsbeslutets andra etapp, som beslutas denna dag, har medfört att verksamheten har legat på en låg nivå under /95. Verksamheten får ändå anses i huvudsak ha svarat mot de krav regeringen ställt på delegationen. Svenska Röda korset har i sin anslagsframställning för hemställt om för den föreslagna Delegationen för planläggning av nationella upplysningsbyråns verksamhet, varav ca för beredskapsförberedelserna och ca för administrationen inom Svenska Röda korset. Ökningen jämfört med /96 motiveras av den förändrade strukturen på verk- samheten. Svenska Röda korset får även bidrag från (utgiftsområde 8. Invandrare och flyktingar) för den fredstida efterforsknings- och familjeåterföreningsverksamheten. Regeringen bedömer att tillräcklig ambition i förberedelsearbetet inom Delegationen kan uppnås med hälften av det önskade beloppet och beräknar anslaget C 2.4 Bidrag till Svenska Röda korset till . 10.3 Anslag C 3. : Utredning avallvarliga olyckor 1994/95 Utgift 890 1) 1995/96 Anslag 1 378 Utgiftsprognos 1 378 1997 Förslag 1 131 1998 Beräknat 1 156 1999 Beräknat 1 180 1) Beloppet anges i tusental kr Kostnaderna för delas in i fasta och kostnader för särskilda undersökningar, s.k. rörliga kostnader. De fasta kostnaderna betalas av , , , Försvarsmakten och Försvarsdepartementet. Försvarsdepartementets andel av de fasta kostnaderna har av beräknats utgöra . Den av föreslagna fördelningen av de fasta kostnaderna för bör gälla om inte annat kan överenskommas mellan berörda myndigheter. Vad beträffar Försvarsdepartementets andel av de fasta kostnaderna får dessa högst uppgå till . 10.4 Anslag C 4. : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1994/95 Utgift 24 000 1) 1995/96 Anslag 37 500 Utgiftsprognos 37 500 1997 Förslag 25 000 1998 Beräknat 25 900 1999 Beräknat 26 780 1) Beloppet anges i tusental kr Medel utbetalas enligt de grunder som anges kompletteringsproposition (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11 och FiU29, rskr. 1985/86:345 och 361) om förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. 10.5 Anslag C 5. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 1994/95 Utgift 0 1) 1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 0 1997 Förslag 25 000 1998 Beräknat 20 720 1999 Beräknat 21 420 1) Beloppet anges i tusental kr Under anslaget utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkommna kostnader vid genomförda räddningstjänstinstatser, bekämpningsoperationer till sjöss, hjälpinsatser utomlands samt för utredning av allvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är styrt av räddningstjänstlagen. Oförutsedda händelser kan medföra att utgifterna inte ryms inom den maximala kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas bör detta ramanslag utgöra ett av de anslag som får överskridas i enlighet med regeringens förslag om betalningsbemyndiganden i volym 1. 11 Verksamhetsområde D - Stödverksamhet Inom verksamhetsområdet återfinns huvudsakligen myndigheter och verksamhet som har till uppgift att stödja Försvarsmakten. Verksamhetens innehåll varierar dock avsevärt. Verksamheten inom verksamhetsområdet finansieras genom anslag över statsbudgeten, genom avgifter och genom en kombination av dessa båda finansieringsformer. Regeringens styrning av myndigheterna inom området behandlas närmare i prop. 1996/97:4 avsnitt 19.3. är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål s.k. försvars- fastigheter. verksamhet finansieras med avgiftsinkomster. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande målet för är att | | fastigheterna skall förvaltas så att | | | | - god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, | | - ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan | | tillhandahållas till konkurrenskraftiga villkor, | | - fastigheternas värden långsiktigt tas till vara. | | | | skall inom ramen för de övergripande målen | | anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar under | | försvarsbeslutsperioden. Ambitionen när det gäller miljöarbetet | | skall i tillämpliga delar motsvara den som gäller för andra stora| | fastighetsförvaltare. | | | | Beräknade avgiftsinkomster | | och övriga inkomster 2 003 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Låneramar i för investeringar i mark, vissa | | anläggningar och lokaler skall uppgå till 2 900 000 tkr för bud-| | . omsättning för /95, fördelat på verksamhetsgrenar, uppgick till följande: Anskaffning: (varav för anslags- finansierad anskaffningsverksamhet) Statskapitalet uppgick under /95 till 12 . Avkastningsränta om på detta kapital har inbetalats till statsverket. Regeringens ställningstaganden med anledning av de invändningar som lämnade mot årsredovisningen har redovisats i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150). att i övrigt har genomfört verksamheten i enlighet med regeringens mål. Av avseende perioden till och med framgår bl.a. följande. Inom pågår ett arbete med att tillämpa de resultatmått, mätmetoder och indikatorer i övrigt som regeringen har beslutat. Ambitionsnivån har stegvis höjts under budgetåret i takt med informationssystemens utveckling. har genomfört en omorganisation av verksamheten. Denna innebär att genomförandet av fastighetsförvaltningen har förts ut från huvudkontoret till en förstärkt regional organisation som motsvarar Försvarsmaktens militärområden. Verksamhetsgrenen anskaffning har bl.a. präglats av osäkerheten inför det förestående försvarsbeslutet dels genom att har bidragit med underlag till Försvarsmakten, dels genom att Försvarsmakten har visat återhållsamhet beträffande nya förhyrningar och tecknande av nya avtal som leder till nybyggnad.