prop · GK0320 · 1997-01-01 00:00:00 — Posten måste mot bakgrund av den snabba IT-utvecklingen utveckla och satsa på nya teknikområden som ansluter till bolagets kärnaffärer och tjänster. Tydliga mål och riktlinjer för verksamheten skall utarbetas där de ekonomiska och finansiella målen skall ge möjlighet att skapa en långsiktig tillväxt av det egna kapitalet samt att nå en soliditet som medger utdelning. I departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38) lämnas förslag till regleringen på teleområdet samt vissa frågor kring Telias fortsatta verksamhet. Syftet med översynen av teleregleringen är att bedöma erfarenheterna av de som gått sedan telelagen trädde kraft samt väga dessa mot den snabba tekniska, marknadsmässiga och internationella utvecklingen. Ytterligare en an- ledning till översynen är behovet av att i vissa delar anpassa regleringen till den lagstiftning som växer fram inom EU. Promemorian föreslår att en reviderad telelag skall träda i kraft . De telepolitiska målen bör i huvudsak uppnås genom lagstiftning och dess tillämpning i form av tillståndsgivning, föreskrifter och tillsyn. Separata avtal mellan staten och operatörer i direkt syfte att uppnå målen bör undvikas. Konkurrensen skall fortsatt vara ett viktigt medel att uppnå de telepolitiska målen. I takt med den snabba utvecklingen på telemarknaden har successivt förändrat verksamhetsinriktningen vilket bl.a. resulterat i en stegvis internationalisering av verksamheten samt satsningar på medie- och informations- området. har i olika sammanhang anfört att dessa förändringar av verksamhetsinriktning måste fortsätta för att bolaget skall bibehålla sin konkurrenskraft. Den av förordade verksamhetsinriktningen är sannolikt vidare än de av statsmakterna fastlagda riktlinjerna för bolaget, vilka framgår av bolagsordningen. har därutöver bl.a. anfört att bolaget behöver ett kapitaltillskott . Mot bl.a. denna bakgrund har Kommunikations- departementet påbörjat en översyn av Telias verksamhet, ägarstruktur, riktlinjer m.m. I promemorian föreslås att även i fortsättningen med huvudinriktning på den svenska marknaden, direkt eller genom dotter- eller intressebolag, skall erbjuda telekommunikationstjänster samt bedriva annan därmed förenlig verksamhet. Annan verksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. En annan förutsättning är att detta sker under ett rimligt risktagande. Internationella telekommunikationstjänster som inte kompletterar huvudinriktningen kan bedrivas under förutsättning att verksamheten bidrar till koncernens lönsamhet och att detta sker under ett rimligt risktagande. ges med dessa förslag möjlighet att tillhandahålla telekom- munikationstjänster utan koppling till den svenska marknaden. För medie- och informationstjänster krävs även i fortsättningen att dessa kompletterar kärnverksamheten (kopplingen till kärnverksamheten blir mindre ju större inslagen av innehållsskapande är). Sammantaget innebär detta att ges möjlighet att fullfölja större delarna av den förordade verksamhetsinriktningen. Vidare behandlas statsmakternas styrning av . Det är viktigt att staten gör en tydlig åtskillnad mellan sina roller som ägare och regulator. Statens styrning av telepolitiken bör ske genom lagstiftning och inte genom avtal med teleoperatörer eller ägande. Detta innebär att ett statligt ägande i inte skall ses som ett sätt att garantera att alla landets delar har tillgång till en god teleservice. De delar som regleras genom ett särskilt avtal mellan staten och , t.ex. pristak och ersättning för tillhandahållande av telefonitjänst på enhetliga villkor, föreslås regleras på annat sätt än genom avtal, främst genom tillståndsvillkor. Syftet är att koncentrera teleregleringen till lagstiftningen och därigenom göra statens styrning mer överblickbar och tydlig. Nuvarande avtal mellan staten och går ut . Avtalet föreslås förlängas till då den nya Telelagen skall träda i kraft. Ett starkt nationellt baserat företag som kan i detta sammanhang uppfylla högt ställda krav. Utgångspunkten för staten som ägare av bör vara att erhålla avkastning på det egna kapitalet. Regeringen skall som ägare till sätta upp tydliga mål och riktlinjer för verksamheten. Målen för nyckeltal m.m. bör fastställas i samråd med styrelse och ledning. bör, enligt förslagen i promemorian, få ett kapitaltillskott . Den exakta storleken på kapitaltillskottet och tidpunkten för tillskottet bör fastställas senast . Mot bakgrund av de stora föränd- ringar som sker på telemarknaden kan det dessutom bli nödvändigt med ytterligare kapitaltillskott framöver. På initiativ av de privata ägargrupperna i de tre moderbolagen i SAS har under 1995-1996 genomförts ett arbete med syftet att renodla och tydliggöra moderbolagens koppling till SAS. Detta arbete har haft arbetsnamnet PACTA. Målet med arbetet har varit att de reella underliggande värdena i SAS på bästa möjliga sätt skall reflekteras i de börsnoterade moderbolagens aktiekurser, samt att förenkla arbetet inom SAS-konsortiet. En rad åtgärder har gemensamt beslutats i linje med detta. () har på bolagsstämma således beslutat att byta namn till . En fusion skall vidare genomföras mellan detta bolag och det helägda dotterbolaget . SAS Sverige AB:s aktiekapital motsvarar i fortsättningen direkt ägarandelen 3/7 i SAS, medan de danska och norska moderbolagens aktiekapital på samma sätt anknyts till ägarandelarna 2/7 för respektive bolag. Den svenska statens ägarandel i är efter dessa förändringar även fortsättningsvis . Regeringen redogjorde i slutet på 1995 för planerna för den framtida organisationen av den periodiska fordonskontrollen (Skr. 1995/96:93). Regeringen bedömde att ytterligare underlag behövs beträffande vissa frågor om bl.a. servicen i glesbygd innan ett förslag till lösning av den periodiska fordonskontrollen kunde föreläggas . Regeringen avser att i höstens budgetproposition () föreslå i vilka former som den återkommande fordonskontrollen ska bedrivas. Regeringen har i en proposition anmält till vilka åtgärder regeringen avser att vidta då det gäller vissa fonder i bolaget (prop. 1995/96:131). Enighet föreligger mellan bolagets ägare att bolagets verksamhet bäst gagnas genom att vissa fondmedel omvandlas till fritt eget kapital. Regeringen avser därför att i samband med kommande bolagsstämma vidta de åtgärder som behövs för att medverka till att bolaget ytterligare konsolideras. har ansvaret för samhällets alarmering av samhällets räddningstjänst genom nödnumret 112 från . Det gamla nödnumret 90 000 kommer givetvis att fungera tills vidare. Först när är säkra på att 112 har trängt igenom ordentligt kommer det gamla numret att avvecklas. Operan bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. /95 fick Operan i statsanslag. Utöver statsanslaget hade Operan intäkter på . Antalet årsverken var 650. Operan är nationalscen för opera och balett. Antalet föreställningar och besökare har varit relativt (1992/93 - 1994/95) med en liten ökning av publiken . Antalet föreställningar var 292 och antalet besök till föreställningarna uppgick till 195 989. Den genomsnittliga beläggningen på föreställningar låg på vilket är en ökning jämfört med föregående år. Självfinansieringsgraden var av de totala intäkterna. /95 gick Operans verksamhet med ekonomiskt underskott. Underskottet har täckts genom att ta i anspråk delar av föregående års ekonomiska överskott. Operan har vidtagit en rad besparingsåtgärder, bland annat har en del av personalen sagts upp. Operan har lämnat en särskild resultatredovisning där Operan på ett förtjänstfullt sätt redovisar sina resultat i förhållande till de mål som ställts upp av regeringen. I denna och annat underlagsmaterial framgår en rad positiva utvecklingstendenser. Regeringen bedömer att Operan i stort uppfyller de krav som kan ställas på en nationalscen. () bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. /95 fick i statsanslag. Utöver statsanslaget hade intäkter på . Antalet årsverken var 399. är nationalscen för talteater. har antalet minskat något som antalet besökare till föreställningarna ökat. /95 var antalet föreställningar 1 237 och antalet besökare 337 545. Beläggningen på föreställningar ligger kring . Självfinansieringsgraden var vilket är en ökning i förhållande till . Årsredovisningen och annat underlagsmaterial visar på en rad positiva utvecklingstendenser. Utifrån underlagsmaterialet bedömer regeringen att i stort uppfyller de krav som kan ställas på en nationalscen. verksamhet har gått med ett ekonomiskt underskott som balanserats med lån i affärsbank. har vidtagit och vidtar en rad åtgärder för att komma tillrätta med denna skuldsituation, bland annat har antalet årsverken minskat med 30 och antalet uppsättningar planeras att minska. Svenskhemmet A/S Svenskhemmet A/S bildades . Bolaget svarar för svenskhemmets drift utom i två avseenden. Byggnaderna förvaltas av , som debiterar bolaget en årlig lokalhyra enligt gängse regler för den statliga fastighetsförvaltningen. Hotell- och restaurangverksamheten drivs av ett privatägt bolag, A/S. Enligt avtal mellan de båda bolagen skall en viss del av vinsten i hotellrörelsen tillfalla svenskhemmets övriga verksamhet. Resultatet i A/S har medgivit sådana årliga överföringar. Bidrag till lämnas även över statsbudgeten dels i form av ett årligt driftstöd, dels i form av vistelsestipendier, som fördelas av Svensk- norska samarbetsfonden. I en skrivelse till har styrelsen för Svenskhemmet A/S hemställt om en översyn av svenskhemmets förvaltningsform. Av flera skäl anser styrelsen att den nuvarande konstruktionen med ett aktiebolag inte passar för den ideella verksamhet som är huvudsyftet med nationalgåvan. Aktiebolagsformen är däremot lämplig för den kommersiellt bedrivna hotell- och konferensdelen av svenskhemmets verksamhet. Denna del bör därför som drivas på entreprenad av ett särskilt bolag. Med anledning av skrivelsen beslöt regeringen att en särskild utredare skall utvärdera Svenskhemmet förvaltningsform. Utredningen skall vara avslutad före utgången av (dir. 1996:50). () bildades som aktiebolag . Tillgångar och personal flyttade över från . Bolaget är helägt av staten. Det huvudsakliga ansvarsområdet är utsändning av radio och TV via marknätet. Marknätet består av 54 stora sändarstationer och drygt 600 kompletterande mindre sändarstationer. har monopol på att sända via marknätet och verksamheten skall enligt ägaren bedrivas med skälig lönsamhet. Enligt bolagsordningen skall bolaget också utveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV- verksamheten eller som på andra sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. utgjorde sådan konkurrensutsatt verksamhet av omsättning. Nämnas kan att bolaget inte lämnat någon utdelning för eller 1995. Nuvarande sändningssystem för TV och radio är analogt Regeringen uppdrog åt en särskild utredare (generaldirektör ) att ta fram underlag för ett beslut om en eventuell övergång till digital marksänd TV. Utredningen överlämnades och har remissbehandlats. Egenskaper hos den digitala tekniken är bl.a. stor överföringskapacitet, bättre frekvenshushållning, god störtålighet, stor flexibilitet, enkel krypterbarhet samt lägre distributions- och energikostnad. Utredaren föreslår att M4- och M5-frekvenserna inte tas i anspråk för analoga sändningar. Istället bör ett rikstäckande nät av digitala TV-sändningar byggas ut med start . Detta förslag skulle få stor inverkan på framtid. Investeringarna för skulle uppgå till ca per digitalt nät. Utredaren föreslår att sex nät byggs. Digitala ljudradiosändningar startade och kommer också att få inverkan på investeringsplan . Företag förvaltade av Närings- och Närings- och förvaltar drygt trettiotalet företag. Huvuddelen avser industriföretag och andra företag som verkar på en konkurrens- utsatt marknad. Till denna kategori räknas , , , , , , och . Tre företag kan räknas till kategorin kreditinstitut nämligen AB (), och . Några företag har helt eller delvis särskilda uppgifter inom näringspolitiken, bland dessa företag kan nämnas , SEK, , universitetsbolagen - som är elva stycken, se översikt under "Holdingbolag vid vissa universitet och högskolor" -, och . Departementet har vidare ansvaret för ett affärsverk, . Några av innehaven avser börsnoterade företag vilket ställer särskilda krav på förvaltningen i fråga om flexibilitet och affärsmässighet samt därtill knutna speciella regler. De börsnoterade företagen är , , samt . För några av departementets innehav innebar beslut i anledning av prop. 1995/96:141 om Aktiv förvaltning av statens företagsägande att regeringen inom vissa ramar har bemyndigande att ändra statens ägande utan hörande. Skälet till bemyndigandet är främst att i fråga om aktieinnehav i företag som ägs tillsammans med andra ägare, t. ex. genom börsnotering, bör staten ha samma möjligheter som de övriga ägarna att agera. Några innehav förvaltas inte direkt av departementet utan av det helägda Förvaltningsaktiebolaget som dock är knutet till departementet. innehav är: (), (), () samt (). Statens innehav i , och AssiDomän är således fördelade mellan dels innehav som förvaltas direkt av departementet dels av aktier som förvaltas av . Skälen till denna uppdelning är i första hand historiska. Departementets innehav har utökats med universitetsbolagen som avses överföras till förvaltning av respektive lärosäte. Innehavet i har erhållits genom utdelning av IT-delen i , dotterbolaget , till aktieägarna. I Enatorkoncernen ingår dotterbolagen (f.d. Telub), (f.d. Dialog), (f.d. ), (f.d. Adedata) samt ett antal bolag där verksamheten är av mindre omfattning. Regeringen har bemyndigande att avyttra samtliga aktier i enligt prop. 1995/96:141. av aktierna i överfördes 1994 till tre s.k. teknikbrostiftelser. Teknikbrostiftelsernas aktier förvärvades av som lämnade dem i utdelning till staten varigenom på nytt blev helägt av staten. I samband med bolagiseringen av beslöt också bl.a. att AB kanalbolag skulle stanna kvar i statlig ägo under ett departement samt att finansieringen och upprustningen av kanalen skulle ske genom statsmakternas försorg. För budgetåren 1992/93-1995/96 har genom anslag beviljat totalt för upprustningen av kanalen. övertog kommun från () dotterbolaget . I Laven fanns all mark och fastigheter i det tidigare gruvområdet i . har genom utfall i kvarvarande engagemang till återbetalat hela det ianspråktagna villkorade tillskottet på . Tillskottet avsåg täcka förluster vid avveckling av fartyg. förvaltar tre bolag, , och . och är helägda av staten. ägs till två tredjedelar av staten och till en tredjedel av . Bolaget skall svara för en god läkemedelsförsörjning i landet. Verksamheten ska bedrivas på ett sådant sätt att möjligheterna att utnyttja resultaten av läkemedelsutvecklingen främjas som förutsättningarna att uppnå lägsta möjliga läkemedelskostnader beaktas. Villkoren för verksamheten regleras i avtal mellan bolaget och staten. Bolaget har i princip ensamrätt till detaljhandel med läkemedel. Utöver läkemedel säljer bolaget även andra varor inom hälsoområdet, som naturligen anknyter till bolagets verksamhet. beslöt (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr 1995/96:302) att godkänna regeringens förslag om att skall bli helägt av staten. Förändringen i nuvarande ägarstruktur sker i syfte att effektivisera läkemedelsförsörjningen. Genom att staten blir ensam ägare underlättas styrningen av bolaget. Regeringen bemyndigades att vidta de åtgärder som krävs för att bolaget ska bli helägt av staten. Frågan om hur staten kan förvärva eller Apoteksbolaget kan lösa in pensionsstiftelsens aktier bereds inom . Syftet är att finna en för staten så förmånlig lösning som möjligt som stiftelsen kan fullgöra sina åtaganden. Bolaget startade sin verksamhet efter att ha övertagit den vaccinverksamhet som tidigare bedrivits vid (). Verksamheten omfattar forskning och utveckling, tillverkning och marknadsföring av egna vacciner samt grossist- och detaljhandel med vacciner. Företaget verkar i en huvudsakligen såväl kommersiell som konkurrensutsatt miljö. har sedan starten präglats av en omfattande förändrings- och utvecklingsprocess. Bolagets målsättning att bli ett internationellt framgångsrikt vaccinföretag kräver stora FoU-insatser och produktions- investeringar . För att klara dessa satsningar erfordras kapitaltillskott. Med anledning av tidigare nämnda prop. 1995/96:141 har bemyndigat regeringen att reducera och - om så bedöms lämpligt - helt avveckla statens ägande i . Genom en ägarförändring öppnas möjligheten att tillföra bolaget det ytterligare kapital som kan komma att behövas. Regeringen avser att med lämpliga ägarintressenter sondera möjligheterna att säkra företagets långsiktiga utveckling. Frågan bereds inom . Systembolaget är det särskilda bolag som ägs av staten och som enligt alkohollagen (1994:1738) ensamt skall svara för detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets verksamhet regleras i ett avtal mellan staten och bolaget (SFS 1994:2049). Bolaget bedriver även konkurrensutsatt verksamhet i form av partihandel med försäljning till restauranger. Bolaget skall bl.a. utöva sin verksamhet så att samhälleliga, sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtionen i möjligaste mån förebyggs. I koncernen ingår förutom moderbolaget även ett helägt dotterbolag, . Bolaget är helägt av staten (via folkpensionsfonden) och förvaltas av (). Bolaget bedriver utrednings- och rehabiliteringsverksamhet vid RFV:s sjukhus i . Ett dotterbolag, AB Kuranstalt, bedriver motsvarande verksamhet vid RFV:s sjukhus i . Syftet med de två sjukhusen är att svara för utrednings- och rehabiliteringsverksamhet, insatser inom forskning och metodutveckling samt försäkringsmedicinsk utbildning inom den allmänna sjukförsäkringens ram. Det innebär att sjukhusens huvuduppgift är att bistå de allmänna försäkringskassorna med utrednings- och rehabiliteringsinsatser. En mindre del av sjukhusens kapacitet utnyttjas av olika landsting för rehabiliterings- och konvalescentvård. I samband med att regeringen i proposition 1994/95:100 bil. 6 föreslog en förändrad finansiering av kostnader för rehabiliteringsundersökningar aktualiserades frågan om sjukhusens fortsatta verksamhetsinriktning och finansiering. föreslog i sitt betänkande 1994/95:SfU10 Socialförsäkring - inriktning och anslag ett tillkännagivande om att regeringen borde utreda frågan beträffande den fortsatta verksamhets- inriktningen för, och finansieringen av sjukhusen. Utredningen borde även omfatta inriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamheten samt sjukhusens roll inom socialförsäkringssystemen. biföll utskottets hemställan (rskr. 1994/95:343). Som en första etapp gav regeringen () i uppdrag att kartlägga och analysera frågan om sjukhusens verksamhetsinriktning, huvudmannaskap, finansieringsform och konkurrenssituation. RRV avrapporterade uppdraget . Ärendet bereds inom . Företaget arrangerar och förmedlar internationella läsårsutbyten, språkkurser, au-pairvistelser, college- och universitetskurser samt fortbildning för lärare. Under en följd av år har verksamheten visat en nedåtgående trend. har försäljningen minskat och resultatet försämrats. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppvisar en brist på 1994 respektive 1995. Regeringen har i proposition 1995/96:206 föreslagit att bolaget avvecklas. Avvecklingen genomförs genom att verksamheten läggs ned varvid - om möjligt delar av verksamheten försäljs. För avvecklingskostnader bör 18 miljoner anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96. Propositionen skall behandlas av . bildades /94 till följd av beslut att genomföra det s.k. såsom ett mellan staten och näringslivet samfinansierat projekt. Bolaget är helägt av staten och aktierna förvaltas till lika delar av och . Aktiekapitalet uppgår till . Bolaget bedriver verksamheten på uppdrag av ägarna och dessa faktureras, med stöd av regeringens beslut, för bolagets samtliga kostnader för den kontroll och övervakning bolaget utövar över projektet. Bolaget uppbär därtill viss ersättning från , som genomför utbyggnaden av projektet. består av en utbyggnad och drift av en järnvägsförbindelse mellan och med en vidare utbyggnad av järnvägen från flygplatsen till en anslutning till stambanan vid . I projektet ingår förutom investeringarna i spår och stationsbyggnader även anskaffning av tåg samt betydande delar av finansieringen. Regeringen uppdrog åt den dåvarande Delegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) att genomföra en upphandling av . Till grund för regeringens beslut låg den studie som delegationen genomfört . Denna studie visade att det inte var möjligt att finansiera hela utbyggnaden av utanför statsbudgeten, såsom tidigare hade antagits, utan att en samfinansiering borde ske så att staten svarade för de delar av projektet som primärt motiverades av samhällsekonomiska skäl. Således innebar regeringens beslut att staten svarade för en utbyggnad av det s.k. fyrspåret, d.v.s. en utökning av kapaciteten från två till fyra spår på delen mellan och , medan upphandlingen skulle avse delen - samt stationslösningar på flygplatsen. Vidare skulle upphandlingen avse tilläggsinvesteringar på samt den rullande materielen. Regeringen kom senare att inordna även anslutningen från flygplatsen till i projektet och anvisade sammanlagt för anläggandet av denna bandel. är det första projektet i sitt slag i . är bildat i syfte att vara statens instrument för genomförandet av projektet. Det är genom detta bolag som statens samtliga rättigheter och skyldigheter har vidareförts till , det konsortium som genomför projektet. De nyttigheter som krävs för genomförandet kommer till betydande delar från olika statliga verk och myndigheter. Det är A-Banan Projekt uppgift att genom avtal med berörda verk och myndigheter samla samtliga dessa rättigheter och i de olika avtal som ingåtts mellan staten - genom - och överföra dessa. Bolagets huvuduppgift för bildandet var att slutföra den upphandling som hade påbörjats av Delegationen för Infrastrukturinvesteringar. Bolagets uppgift i ett fortvarighetstillstånd är dock att vara statens instrument för genomförandet, kontrollen och uppföljningen av projektet. dominerades bolagets verksamhet av slutförandet av samtliga avtalsförhandlingar liksom finansieringen av projektet. undertecknades de slutgiltiga avtalen. därefter inleddes byggnadsarbetena av . Även A-Banan Projekt verksamhet har dominerats av detta uppstartningsarbete. Bolaget deltar i omfattande tekniska diskussioner som ett led i den löpande övervakningen av projektet. har också diskussioner förts mellan , och företrädare för regeringen avseende en integrerad tågtrafik på . En sådan trafik kräver dock förändringar i den tekniska utformningen av fjärrtågsstationen. har fortsatta förhandlingar förts mellan dels , finansiärer och avseende förändringar i fjärrtågsstationen. Därutöver kommer verksamheten även 1996 att domineras av de kontrollerande och övervakande uppgifter bolaget har över projektets genomförande. Till följd av bolagets begränsade interna resurser utförs huvuddelen av det operativa arbetet av externa resurser i form av konsulter. Omsättning, fakturerade tjänster 5,91 19,3 Rörelseresultat efter avskrivningar -9,84 -0,8 Resultat efter finansiella poster 0,18 -0,3 Aktieägartillskott 9,55 Balansomslutning 14,4 12,0 Sysselsatt kapital 10,3 11,9 Justerat eget kapital 9,9 9,7 Investeringar i anläggningar 0,9 0 Räntabilitet, procent 1,5 neg Soliditet, procent 68,7 81,1 Antal anställda i medeltal 2 2 Statens andel av kapitalet och röstetalet i procent: 100 Skogö, , (ordf.), generaldirektör, , , (vice ordf.), generaldirektör, , , , regionchef, , , verkställande direktör , , gatuchef, stad , Hans, flyplatschef, , , , departementsråd, , , verkställande direktör, , , , , , , verkställande direktör