prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för Energi (utgiftsområde 21) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 2 2 Inledning.................................................. 3 Omställning och utveckling av energi- systemet........ 5 3.1 Allmänt............................................. 5 3.2 Anslag.............................................. 6 A 1. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi...6 A 2. Bidrag till Energiteknikfonden........................7 A 3. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och ................................8 A 4. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet..........................9 4 B. Energiforskning......................................... 11 4.1 Allmänt............................................. 11 4.2 Anslag.............................................. 11 B 1. 5 C. Oljelagring............................................. 13 5.1 Allmänt............................................. 13 5.2 Anslag.............................................. 14 C 1. : Förvaltningskostnader.............14 C 2. : Kapitalkostnader..................17 6 Elmarknadsfrågor .......................................... 17 6.1 vid ............................ 17 6.2 ....................... 19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner den föreslagna investerings- och finansieringsplanen för som en ram för perioden - 1999 (avsnitt 6.2), 2. godkänner att som en ram för rörlig kredit får ta upp riksgäldslån om högst som får användas i enlighet med vad regeringen anfört (avsnitt 6.2), 3. bemyndigar regeringen att besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom svenska kraftnäts verksamhetsområde inom en ram av (avsnitt 6.2), 4. bemyndigar regeringen att ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst (avsnitt 6.2), 5. medger att eventuella reservationer från tolfte huvudtitelns anslag 1995/96 E 9. Energiforskning och E 10. Bioenergiforskning överförs som anslagssparande till ramanslaget B 1. Energiforskning och får användas enligt vad regeringen tidigare anfört (anslaget B 1), 6. bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som inräknat redan fattade beslut innebär åtaganden om för , för , för , för samt för (anslaget B 1), 7. för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Vissa åtgärder för effektivare användning av energi reservationsanslag 30 000 A 2. Bidrag till Energiteknikfonden obetecknat anslag 72 000 A 3. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och ramanslag 7 000 A 4. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet ramanslag 2 000 B 1. Energiforskning ramanslag 235 784 C 1. : Förvaltningskostnader ramanslag 67 367 C 2. : Kapitalkostnader obetecknat anslag 60 000 Summa för utgiftsområdet 474 151 Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära. beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Beslutet grundade sig i allt väsentligt på en överenskommelse mellan företrädare för Socialdemokraterna, liberalerna och . Riktlinjerna omfattar bl.a. vissa program för omställning och utveckling av energisystemet. Enligt beslut skall regeringen i samband med budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts genom de energipolitiska programmen samt förelägga förslag om ytterligare åtgärder som är motiverade. En parlamentarisk kommission - - tillsattes (dir. 1994:67, dir. 1994:120). Kommissionens uppgift var bl.a. att granska de pågående programmen för omställning och utveckling av energisystemet samt att analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. redovisade sitt slutbetänkande Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) . Till betänkandet har fogats ett omfattande bakgrundsunderlag i form av bilagor (SOU 1996:140). pågår överläggningar om energipolitiken mellan riksdags- partierna. Syftet med överläggningarna är att på grundval av överenskommelse, betänkande och remissvaren på detta nå en bred parlamentarisk överenskommelse om den framtida energipolitiken. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om energipolitiska riktlinjer m.m. De resultat som uppnåtts genom de energipolitiska programmen i enlighet med energipolitiska beslut kommer därför att redovisas i den kommande energipolitiska propositionen. Ramen för utgiftsområde Energi uppgår för till , för till och för till . Ramen kan enligt den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) komma att påverkas av beslut med anledning av den energipolitiska propositionen. Åtgärder som föreslås i den energipolitiska propositionen skall enligt beslutet vara statsfinansiellt neutrala. Ramen för utgiftsområdet skiljer sig i jämförelse med det preliminära belopp för utgiftsområdet som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150). Ramen har för minskat med . Skillnaden beror på omdisponering inom Närings- och ram. Till övervägande del utgörs omdisponeringarna av att de delar av Närings- och tekni- kutvecklingsverkets () förvaltningsmedel som tidigare legat på sakanslag nu förs över till förvaltningsanslag. trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Den nya ellagstiftningen innebär att konkurrens införs i handeln med el. Nätverksamhet skall även i fortsättningen regleras och övervakas på särskilt sätt. Besparingar och prioriteringar inom utgiftsområdet Regeringen föreslår besparingar för vissa verksamheter som finansieras inom energiforskningsprogrammet. Vidare föreslås en besparing i utgiften för , som innebär ett ökat effektiviseringskrav för myndigheten. Den föreslagna besparingen för bedöms kunna genomföras utan att inriktningen av verksamheten behöver förändras. Utgiftsområde 21 Energi har delats in i tre verksamhetsområden: A. Omställning och utveckling av energisystemet, B. Energiforskning, C. Oljelagring. Därtill redovisar regeringen under detta utgiftsområde sina överväganden och förslag avseende vid och . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 21 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Omställning och utveckling av energisystemet 173,7 252,0 369,7 209,8 111,0 101,8 89,5 B. Energiforskning 258,5 399,0 326,4 236,0 235,8 231,9 237,6 C. Oljelagring 279,9 346,4 241,2 154,4 127,4 95,3 73,1 Totalt för utgiftsområde 21 712,1 997,2 937,3 600,2 474,1 429,0 400,3 Omställning och utveckling av energi-systemet -------------------------------------------------------------------- | energipolitiska beslut omfattar program för | | omställningen och utvecklingen av energisystemet. Omställningen | | av energisystemet måste, vid sidan av säkerhetskraven, ske med | | hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av | | sysselsättning och välfärd. Energipolitiken skall utgå från vad | | natur och miljö kan bära. | | Verksamhetsområdets fortsatta inriktning övervägs | | i samband med förberedelserna för den energipolitiska proposi- | | tion som regeringen avser att förelägga till | | 1996/97. energipolitiska beslut omfattar bl.a. särskilda program för omställningen och utvecklingen av energisystemet. Programmen innehöll bl.a. stöd till investeringar i biobränslebaserade kraftvärmeanläggningar, vindkraft och solvärme. Stödsystem för dessa ändamål infördes och upphör innevarande budgetår, i enlighet med överenskommelsen. Som en del av beslutet infördes även ett program för effektivare användning av energi. Programmet utgörs främst av statligt stöd till utveckling och teknikupphandling för att introducera energieffektiv teknik. Programmet skulle ursprungligen fortgå fram t.o.m. /96. har dock beslutat om en förlängning av programmet med t.o.m. inom en oförändrad anslagsram på (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Energiteknikfonden inrättades (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Stöd ur Energiteknikfonden kan lämnas till projekt vars ändamål är att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. Genom energipolitiska beslut ändrades reglerna för fonden så att stöd också kan lämnas till programorienterad forskning och kollektivforskning. beslut betonades behovet av en samordning av de statliga stödinsatserna för utveckling av ny miljövänlig energiteknik. beslutade om riktlinjer för den svenska klimatpolitiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). En nationell strategi bör vara att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stabiliseras nivå för att därefter minska. Beslutet omfattar en klimatstrategi för energiområdet. En utgångspunkt för den svenska klimatstrategin är att klimatpolitiken måste utformas i ett internationellt perspektiv och i internationellt samarbete. Därigenom kan en rimlig fördelning av kostnadsansvaret och kravet på kostnadseffektivitet för åtgärderna åstadkommas. De svenska klimatpolitiska insatserna inom energiområdet koncentreras utöver koldioxidbeskattningen av fossila bränslen till två områden: Dels forskning och utveckling i av energieffektiv teknik och teknik för att utnyttja förnybara energikällor, dels insatser för energieffektivisering och övergång till förnybara energikällor i och . Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Omställning och utveckling av energisystemet framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Omställning och utveckling av energisystemet 173,7 252,0 369,7 209,8 111,0 101,8 89,5 Vissa åtgärder för effektivare användning av energi 1994/95 Utgift 58 2361 Reservation 399 510 1995/96 Anslag 130 000 Utgiftsprognos 115 342 därav 1996 83 277 1997 Förslag 30 000 1998 Beräknat 17 645 1999 Beräknat 0 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget disponeras för utgifter för stöd enligt förordningen (1988:806) om statligt stöd till utveckling och teknikupphandling för att introducera energieffektiv teknik. Stöd kan lämnas i form av bidrag eller lån. Teknikupphandlingsstödet tillkom (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Det ursprungliga stödet avsåg teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer och system. energipolitiska beslut innebar att stödet utvidgades till att omfatta all energieffektiv teknik. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Reservationsanslag 30 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Till och med /96 har under anslaget anvisats medel för att täcka kostnader för bl.a. konsultupphandling och förstudier. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål överförs till förvaltningsanslag. Ett belopp om överförs därför från anslaget till anslaget A 1. : För- valtningskostnader under utgiftsområde 24. Regeringen avser att i en särskild proposition till /97 förelägga förslag till energipolitiska riktlinjer. Förslag till inriktning och omfattning av de statliga insatserna för effektivare energianvändning kommer att redovisas i det sammanhanget. bör anvisas ett reservationsanslag på . 1994/95 Utgift 70 2261 1995/96 Anslag 72 000 Utgiftsprognos 72 000 därav 1996 72 000 1997 Förslag 72 000 1998 Beräknat 72 000 1999 Beräknat 72 000 1 Beloppen anges i tusental kr. Över anslaget anvisas medel till Energiteknikfonden. Energiteknikfonden tillförs fr.o.m. /94 dessutom medel som motsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Detta innebär med de senaste årens oljeförbrukning en anslagstilldelning motsvarande . Enligt energipolitiska överenskommelse har budgetåren 1991/92 - 1995/96 ytterligare anvisats för överföring till Energiteknikfonden från det tidigare anslaget E 7. Insatser för ny energiteknik. Föreskrifter för användningen av medel ur Energiteknikfonden meddelas i förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 72 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Medel som motsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter bör anvisas under detta anslag liksom under /96. Regeringen avser att i en särskild proposition till /97 förelägga förslag till energipolitiska riktlinjer. Förslag till inriktning och omfattning av de statliga insatserna inom ramen för Energiteknikfonden kommer att behandlas i det sammanhanget. bör anvisas ett anslag på . Anslagsnivåerna för och beräknas preliminärt vara oförändrade. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och 1994/95 Utgift 42 0121 Reservation 134 074 1995/96 Anslag 50 000 Utgiftsprognos 95 355 därav 1996 54 576 1997 Förslag 7 000 1998 Beräknat 7 118 1999 Beräknat 12 514 1 Beloppen anges i tusental kr. skall som en del av den svenska klimatpolitiken inom energiområdet främst arbeta med åtgärder för energieffektivisering och ökat utnyttjande av förnybara energislag i de baltiska länderna och i enlighet med riktlinjer om den svenska klimatpolitiken. Den erfarenhet som erhålls skall utnyttjas vid utarbetande av en kostnadseffektiv klimatpolitik. Programmet skall bedrivas och rapporteras på ett sätt som svarar mot de krav som ställs i den pågående pilotfasen för s.k. gemensamt genom-förande inom Klimatkonventionen. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 7 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- beräknas återbetalda lån uppgå till . Medel som återbetalas skall redovisas på inkomsttitel enligt principen om bruttoredovisning minskat med förvaltningskostnaden som beräknats till . Till och med /96 har under anslaget anvisats medel för att täcka kostnader för bl.a. konsultupphandling och förstudier. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål överförs till förvaltningsanslag. Ett belopp om överförs därför från anslaget till anslaget A 1. : Förvaltnings- kostnader under utgiftsområde 24. Regeringen avser att i en särskild proposition till /97 förelägga förslag till energipolitiska riktlinjer. Inriktning och omfattning av de statliga insatserna inom ramen för verksamheten kommer att behandlas i det sammanhanget. bör anvisas ett ramanslag på . Anslagsnivån för och beräknas bli något högre än för på grund av en ökning av återbetalda medel. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 1994/95 Utgift 3 2421 1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 87 0002 därav 1996 0 1997 Förslag 2 000 1998 Beräknat 5 000 1999 Beräknat 5 000 1 Beloppen anges i tusental kr. 2 Enligt regeringsbeslut (, II 13). Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol, förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. samt förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. Lånegarantier enligt förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. får lämnas intill ett sammanlagt belopp av , inräknat lämnade garantier inom programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik samt minskat med ett belopp som motsvarar infriade garantier i systemet under föregående år (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). uppgick summan av utestående garantier till . Förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. har upphört att gälla. Några nya garantier lämnas således inte. var summan av utestående garantier inom oljeersättningsprogrammet ca men dessa har senare infriats genom regeringsbeslut (, II 13). Ställda garantier enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol har avvecklats successivt och avser numera enbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72, bet. 1987/88:NU16, rskr. 1987/88:120). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). uppgick summan av utestående garantier till ca . Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarande belopp belastar i stället anslaget. Förluster i garantisystemet t.o.m. /95 uppgår till sammantaget ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 2 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Under /95 har förluster uppkommit som en följd av infriade garantier enligt förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. Förlusterna uppgår till ett belopp på ca . Avgift har betalats med ett belopp som uppgår till ca (inkomsttiteln 2535 Avgifter för statlig garanti). Under innevarande budgetår 1995/96 har regeringen beslutat om att infria resterande utestående garantier enligt förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. (regeringsbeslut , II 13). Prognosen för anslagsbelastningen för övriga utestående garantier visar att inga ytterligare garantier beräknas behöva bli infriade under innevarande budgetår. Beräknade förluster för uppgår till . och 1999 beräknas de bli 5 respektive . bör anvisas ett ramanslag på . 4 B. Energiforskning -------------------------------------------------------------------- | De övergripande målen för energiforskningsprogrammet är att skapa| | vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom | | universiteten, högskolorna och i näringslivet för utvecklingen | | och omställningen av energisystemet i enlighet med | | riktlinjer för energipolitiken. | | Medel för statligt stöd till bioenergiforskning har under de | | anvisats över ett särskilt anslag, men föreslås | | fortsättningsvis ingå som en anslagspost på | | energiforskningsanslaget. | | Verksamhetsområdets fortsatta inriktning och omfattning | | övervägs i samband med förberedelserna för den | | energipolitiska proposition som regeringen avser att förelägga | | till /97. beslutade om riktlinjer för de statliga insatserna för forskning och teknisk utveckling inom energiområdet för perioden /94 - 1995/96 (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Se anslag B 1. 1994/95 Utgift 258 4991, 2 Reservation 141 5911 1995/96 Anslag 399 0001 Utgiftsprognos 326 3871 därav 1996 235 9871 1997 Förslag 235 784 1998 Beräknat 231 899 1999 Beräknat 237 654 1 Inklusive tolfte huvudtitelns tidigare anslag E 10. 2 Beloppen anges i tusental kr. Följande myndigheter är ansvariga för energiforskningsprogrammet: (), () samt (). har samordningsansvar för programmet. BFR har samordningsansvar för forskning om energianvändning i bebyggelsen. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 235 784 tkr | | | | Övrigt | | | | Eventuella reservationer från innevarande års anslag för energi-| | forskning och bioenergiforskning bör överföras till anslaget. | | Regeringen bör bemyndigas att ha möjlighet att ta på| | sig ekonomiska förpliktelser för perioden - 2002 enligt vad| | regeringen förordar. Anslaget disponeras för bidrag till stöd för forskning och utveckling på energiområdet inom ramen för energiforskningsprogrammet. Fr.o.m bör även stödet för forskning och utveckling inom biobränsleområdet anvisas över detta anslag som en särskild anslagspost. Eventuella reservationer vid utgången av /96 på tolfte huvudtitelns anslag E 9. Energiforskning och E 10. Bioenergiforskning bör överföras som anslagssparande till ramanslaget B 1. Energiforskning och användas i enligt med tidigare fastställda riktlinjer. Till och med /96 har under anslaget aviserats medel för att täcka kostnader för bl.a. konsultupphandling och förstudier. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål överförs till förvaltningsanslag. Ett belopp om överförs därför från anslaget till anslaget A 1. : Förvaltnings- kostnader under utgiftsområde 24. har godkänt inriktningen av de besparingsåtgärder som regeringen har föreslagit för och (prop.1994/95:100 bil.13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k kompletteringspropositionen (1994/95:150 bil. 1 s. 60). Som en följd av besparingsåtgärderna föreslås att anslaget för energiforskning minskas med . Anslagsnivån beräknas därmed för uppgå till . Beräkningen utgår från anslagsnivån 1995/96 omräknat . Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår besparingar för vissa verksamheter som finansieras över energiforskningsanslaget. Besparingarna avser verksamheten vid R2-reaktorn vid , anslagsposten Bebyggelse som anvisas till BFR och den särskilda finansieringen av programmet Ny kärnteknik. Den statliga finansieringen av verksamheten vid R2-reaktorn skall enligt beslut (prop.1990/91:184, bet. 1990/91:NU48, rskr. 1990/91:350) lämnas i oförändrad omfattning inom det gällande forskningsprogrammet, så länge reaktordriften pågår och forskningstjänster tillhandahålls. Anslaget till R2- reaktorn har inte påverkats av de generella besparingar som ålagts statlig konsumtion, bl.a. energiforskningsanslaget. Även verksamheten vid bör vara föremål för generella besparingskrav. BFR:s verksamhet föreslås genom besparingen fortsättningsvis inriktas på forskning om energianvändning i bebyggelsen. Regeringen avser att i en särskild proposition till /97 förelägga förslag till energipolitiska riktlinjer. Förslag till inriktning och omfattning av de statliga energiforskningsinsatserna kommer att redovisas i det sammanhanget. I avvaktan på propositionen bör för anvisas ett ramanslag på . Anslagsnivåerna för och beräknas preliminärt vara något lägre i reala termer. har bemyndigat regeringen att i samband med stöd till energiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och efter det beslutade treårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden behövs även för för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Detta är av särskild vikt med hänsyn till att energiforskningen under den senaste programperioden har fått en mer långsiktig inriktning. Regeringen beräknar behovet av åtaganden inom energiforskningsom- rådet till 95, 65, 40, 25 respektive . bör bemyndiga regeringen att göra sådana åtaganden. 5 C. Oljelagring -------------------------------------------------------------------- | Utförsäljningen av de statliga beredskapslagren av olja och av- | | vecklingen av anläggningarna bör fortsätta enligt hittillsvarande| | riktlinjer. Verksamheten vid bör i ökad | | utsträckning inriktas på miljösäkringsfrågorna. beslutade om nya principer för lagringen av olja och kol för det civila försvarets behov i krigssituationer (prop. 1993/94:141, bet. 1993/94:NU19, rskr. 1993/94:311 och prop. 1994/95:176, bet. 1994/95:NU25, rskr. 1994/95:393). De statliga civila krigslagren av olja skall avvecklas. I stället skall lager byggas upp av näringslivet enligt samma system som gäller för beredskapslagringen för fredstida oljekriser. Uppgiften att förvalta och avveckla de statliga beredskapslagren och anläggningarna ligger hos myndigheten . Statens oljelagers försäljning av oljeprodukter bygger på en plan som möjliggör tidig försäljning och avveckling av så många anläggningar som möjligt. Avvecklingen skall genomföras med målet att ge det för staten bästa ekonomiska resultatet. Under /95 sålde oljeprodukter för sammanlagt .