prop · GK03128 · 1997-01-01 00:00:00 — [Stängning av akt] Ett instrument rörande anslutning till akt får inte deponeras efter det att denna konvention träder i kraft enligt punkt 1, med undantag för stater, som i överenstämmelse med FN:s generalförsamlings fastställda praxis betraktas som utvecklingsländer, vilka får deponera ett sådant instrument fram till , och övriga stater som får deponera ett sådant instrument fram till , även om denna konvention träder i kraft före denna dag. [Konferens] Denna konvention får revideras av en konferens av unionsmedlemmarna. Rådet skall besluta om sammankallandet av en sådan konferens. [Beslutsmässighet och majoritet] Konferensen skall vara beslutsmässig endast om minst hälften av unionsstaterna är företrädda vid konferensen. För antagande av en revidering skall tre fjärdedels majoritet krävas av den unionsstater som deltar och röstar i konferensen. [Meddelanden] En fördragsslutande part får säga upp denna konvention genom meddelande till generalsekreteraren. Generalsekreteraren skall omgående underrätta alla unionsmedlemmar om att han har mottagit detta meddelande. (2) [Earlier Acts] Notification of the denunciation of this Convention shall be deemed also to constitute notification of the denunciation of any earlier Act by which the Contracting Party denouncing this Convention is bound. (3) [Effective date] The denunciation shall take effect at the end of the calendar year following the year in which the notification was received by the Secretary-General. (4) [Acquired rights] The denunciation shall not affect any rights acquired in a variety by reason of this Convention or any earlier Act prior to the date on which the denunciation becomes effective. Preservation of Existing Rights This Convention shall not limit existing breeders'''' rights under the laws of Contracting Parties or by reason of any earlier Act or any agreement other than this Convention concluded between members of the Union. Original and Official Texts of the Convention (1) [Original] This Convention shall be signed in a single original in the English, French and German languages, the French text prevailing in case of any discrepancy among the various texts. The original shall be deposited with the Secretary-General. [akter] Meddelande om uppsägning av denna konvention skall även anses utgöra meddelande om uppsägning av tidigare akter som den fördragsslutande part som säger upp denna konvention är bunden av. [Tidpunkt för ikraftträdande] Uppsägningen träder i kraft vid utgången av det kalenderår som följer det år under vilket generalsekreteraren mottog meddelandet. [Förvärvade rättigheter] Uppsägningen skall inte inverka på de rättigheter som har förvärvats för en sort på grund av denna konvention eller tidigare akter före den dag då uppsägningen träder i kraft. Upprätthållande av äldre rättigheter Denna konvention skall inte begränsa de rättigheter för förädlare som förut har förvärvats enligt de fördragsslutande parternas lagstiftning eller med stöd av en tidigare akt eller en annan överenskommelse än denna konvention mellan unionsmedlemmarna. Konventionens ursprungliga och officiella texter [Original] Denna konvention skall undertecknas i ett originalexemplar på engelska, franska och tyska språken; vid bristande överenstämmelser mellan dessa texter har den franska texten vitsord. Detta exemplar skall deponeras hos generalsekreteraren. (2) [Official texts] The Secretary-General shall, after consultation with the interested Governments, establish official texts of this Convention in the Arabic, Dutch, Italian, Japanese and Spanish languages and such other languages as the Council may designate. (1) [Transmittal of copies] The Secretary-General shall transmit certified copies of this Convention to all States and intergovernmental organizations which were represented in the Diplomatic Conference that adopted this Convention and, on request, to any other State or intergovernmental organization. (2) [Registration] The Secretary-General shall register this Convention with the Secretariat of the United Nations. [Officiella texter] Efter överläggningar med de berörda regeringarna skall generalsekreteraren upprätta officiella texter på arabiska, nederländska, italienska, japanska och spanska språken och på de ytterligare språk som rådet beslutar. [Överlämnande av kopior] Generalsekreteraren skall överlämna två bestyrkta kopior av denna konvention till alla stater och mellanstatliga organisationer som var företrädda vid den diplomatiska konferens som antog konventionen och till varje annan stat eller mellanstatlig organisation som begär det. [Registrering] Generalsekreteraren skall låta registrera denna konvention hos sekretariat. I hereby certify that the foregoing text is a true copy of the International Convention for the Protection of New Varieties of Plants of 2, 1961, as revised at on , 1972, on October 23, 1978, and on 19, 1991, adopted at the Diplomatic Conference for the Revision of the International Convention for the Protection of New Varieties of Plants held at from March4 to 19, 1991, and opened for signature at on 19, 1991. for the Protection of New Varieties of Plants 1, 1991 Undertecknad intygar härmed att det föregående utgör en exakt kopia av Internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av , reviderad i ,och , antagen vid den diplomatiska konferens för revidering av Internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter som hölls i den 4 - och öppnad för undertecknande i . Generalsekreterare unionen för skydd av växtförädlingsprodukter I promemorian föreslås att skall ansluta sig till den i reviderade internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (konventionstext). Den nu gällande växtförädlarrättslagen (1971:392) uppfyller inte de åtaganden som en anslutning till konventionstexten innebär. Promemorian innehåller därför ett förslag till en ny växtförädlarrättslag som i vissa avseenden innebär en förstärkning av ensamrätten till nya växtsorter. Förslaget innebär bl.a. ett bredare skyddsomfång som är bättre anpassat till den moderna bioteknikens möjligheter. Det föreslås att fler åtgärder som innebär utnyttjande av en skyddad växtsort skall omfattas av kravet på ensamrättshavarens tillstånd. Vidare föreslås att växtsorter av alla släkten och arter skall kunna skyddas. Dessutom föreslås en ändrad instansordning, så att beslut av överklagas till länsrätt. När det gäller jordbrukares rätt att använda egenproducerat utsäde som omfat- tas av en ensamrätt (farmer''''s privilege) kan likartade problem uppstå inom patenträtten och växtförädlarrätten. I promemorian föreslås en ändring i patentlagen (1967:837) så att den i detta avseende stämmer överens med de principer som föreslås råda på växtförädlarrättsområdet. promemorian föreslås att skall ansluta sig till den i reviderade internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (konventionstext). Den nu gällande växtförädlarrättslagen (1971:392) uppfyller inte de åtaganden som en anslutning till konventionstexten innebär. Promemorian innehåller därför ett förslag till en ny växtförädlarrättslag som i vissa avseenden innebär en förstärkning av ensamrätten till nya växtsorter. Förslaget innebär bl.a. ett bredare skyddsomfång som är bättre anpassat till den moderna bioteknikens möjligheter. Det föreslås att fler åtgärder som innebär utnyttjande av en skyddad växtsort skall omfattas av kravet på ensamrättshavarens tillstånd. Vidare föreslås att växtsorter av alla släkten och arter skall kunna skyddas. Dessutom föreslås en ändrad instansordning, så att beslut av överklagas till länsrätt. När det gäller jordbrukares rätt att använda egenproducerat utsäde som omfat- tas av en ensamrätt (farmer''''s privilege) kan likartade problem uppstå inom patenträtten och växtförädlarrätten. I promemorian föreslås en ändring i patentlagen (1967:837) så att den i detta avseende stämmer överens med de principer som föreslås råda på växtförädlarrättsområdet. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som i har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få ensamrätt att utnyttja växtsorten enligt denna lag (växtförädlarrätt). Den som utomlands har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få växtförädlarrätt till växtsorten, om framställaren är svensk medborgare eller har hemvist i . Växtförädlarrätt kan också förvärvas 1. av den som har framställt en ny växtsort i en främmande stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtför- ädlingsprodukter eller i en stat som är medlem i en mellanstatlig organisation som i sin tur är ansluten till denna konventionstext eller av en sådan persons rättsinnehavare, eller 2. av den som är medborgare eller har hemvist i en sådan stat och som i annat fall än som anges under 1 har framställt en ny växtsort utomlands eller av en sådan persons rättsinnehavare. Första - tredje styckena gäller även den som har upptäckt och vidareutvecklat en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare. Växtförädlarrätt förvärvas genom registrering av växtsorten. 2 § Regeringen får föreskriva att växtförädlarrätt får förvärvas även i andra fall än som anges i 1 §, om det är av betydande intresse för svensk folkförsörjning eller för den svenska växtodlingen. Regeringen får vidare föreskriva om lagens tillämpning med avseende på andra länder under förutsättning av ömsesidighet eller om det följer av ett sådant avtal med en främmande stat eller mellanfolklig organisation som har godkänt. 3 § Med växtsort avses i denna lag en samling växter inom en och samma botaniskt systematiska enhet av lägsta kända nivå, om denna samling 1. kan definieras genom kännetecken som har sitt ursprung i en viss genotyp eller kombination av genotyper, 2. kan skiljas från varje annan grupp av växter genom åtminstone ett av dessa kännetecken, och 3. kan betraktas som en enhet med avseende på dess lämplighet att förökas i oförändrat skick. 2 kap. Ensamrättens omfattning 1 § Växtförädlarrätten omfattar 1. den växtsort som registrerats i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag, 2. andra samlingar av växter som inte tydligt skiljer sig från den registrerade sorten, 3. växtsorter som är väsentligen avledda från den registrerade sorten, om den registrerade sorten inte i sin tur är väsentligen avledd, och 4. växtsorter som kan framställas endast genom upprepad användning av den registrerade sorten. 2 § Växtförädlarrätt innebär, med de undantag som anges i 3 och 4 §§, att ingen utan samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten (sortinnehavaren) får utnyttja en växtsort eller en annan samling växter som omfattas av växtförädlarrätten genom att 1. producera eller reproducera förökningsmaterial, 2. bearbeta förökningsmaterial för förökningsändamål, 3. bjuda ut förökningsmaterial till försäljning, 4. försälja eller på annat sätt tillhandahålla förökningsmaterial, 5. exportera förökningsmaterial från , 6. importera förökningsmaterial till , och 7. lagerhålla förökningsmaterial för något av de ändamål som anges under 1-6. Om sortinnehavaren inte har haft någon rimlig möjlighet att göra sin rätt gällande med avseende på visst förökningsmaterial, får ingen utan sortinnehavarens samtycke utnyttja växtsorten genom att vidta sådana åtgärder som anges i första stycket 1-7 med skördat material som har framställts med hjälp av detta förökningsmaterial. 3 § Från ensamrätten undantas 1. utnyttjande som sker privat och för icke-kommersiella ändamål, 2. utnyttjande för experiment, 3. utnyttjande för framställning av nya växter, och 4. utnyttjande av det material av en växtsort, som har bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av sortinnehavaren eller med dennes samtycke, såvida inte utnyttjandet inbegriper a. ytterligare förökning av växtsorten i fråga eller b. export av växtmaterial som kan användas för förökningsändamål till ett främmande land i vilket det växtsläkte eller den växtart som sorten tillhör inte omfattas av något skydd, såvida inte materialet exporteras för slutlig konsumtion. 4 § Vad som sägs om undantag från ensamrätten i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt och i de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln skall också tillämpas på en växtsort som registrerats enligt denna lag. Vad som i förord- ningen sägs om gemenskapens växtförädlarrätt skall i stället avse växtförädlar- rätt enligt denna lag. 3 kap. Villkor för registrering 1 § En växtsort får registreras endast om den är 1. ny, 2. särskiljbar, 3. likformig och 4. stabil. 2 § En växtsort skall anses som ny, om förökningsmaterial eller skördeprodukter av sorten inte med förädlarens eller rättsinnehavarens samtycke har sålts eller på annat sätt hållits andra till handa i syfte att utnyttja sorten 1. här i landet tidigare än före dagen för registreringsansökan, 2. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller träd eller vin, och 3. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller någon annan växt än träd eller vin. 3 § En växtsort skall anses som särskiljbar, om den tydligt skiljer sig från andra sorter som är kända för registreringsansökan. En växtsort skall anses som känd, om material av den yrkesmässigt bjudits ut till försäljning eller på annat sätt hållits till handa. Växtsorten skall också anses som känd, om den registrerats för växtförädlarrätt, tagits in i en officiell sortlista, förekommer i en allmänt tillgänglig referenssamling eller noggrant beskrivits i en allmänt tillgänglig skrift eller på något annat sätt kommit till allmänhetens kännedom. Även en växtsort som inte har kommit till allmänhetens kännedom skall anses som känd, om en ansökan om ensamrätt eller om intagning i officiell sortlista har gjorts i något land och ansökan senare bifalls. 4 § En växtsort skall anses som likformig, om den uppvisar tillräcklig enhetlighet med avseende på dess väsentliga kännetecken. Här bortses från de variationer som kan förväntas med hänsyn till särskilda förhållanden vid sortens förökning. 5 § En växtsort skall anses som stabil, om dess väsentliga kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, när sorten har en särskild förökningscykel, vid slutet av varje sådan cykel. 6 § Har sökanden eller någon från vilken sökanden härleder sin rätt tidigare ansökt om skydd för växtsorten i någon stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtförädlingspro- dukter och söks registrering här i landet från den dag då an- sökan gjordes i den främmande staten, skall vid tillämpningen av 2 - 5 §§ den här ingivna ansökan anses gjord med ansökan i den främmande staten, om sökanden yrkar sådan prioritet. Prioriteten får även yrkas från en ansökan om skydd som har gjorts i en annan främmande stat, om motsvarande prioritet från en svensk ansökan om skydd för växtsort medges i den staten och om den där gällande lagstiftningen i huvudsak stämmer överens med konventionen. Om skydd har sökts i flera främmande stater, räknas tolvmånadersfristen från den dag då den första ansökan om skydd gjordes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva i vilken ordning ett yrkande om prioritet skall framställas och vilka handlingar som skall inges till stöd för yrkandet. Om dessa föreskrifter inte iakttas, gäller prioriteten inte. 1 § En registrerad växtsort skall ha en sortbenämning. Denna skall göra det möjligt att skilja växtsorten från andra sorter. En sortbenämning får inte godtas, om den 1. består av enbart siffror, såvida det inte är fast praxis att beteckna sorter på det sättet, 2. uppenbarligen är ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lag eller annan författning eller mot allmän ordning eller är ägnad att väcka förargelse, 4. kan förväxlas med en sortbenämning som för en sort av samma eller närstående växtart införts i eller föreslagits för införande i växtsortregistret eller ett motsvarande utländskt register eller en annan officiell sortlista eller som används på förökningsmaterial av en sådan sort, 5. kan förväxlas med ett varumärke, ett namn, en firma eller någon annan be- teckning för vilken någon annan än sökanden har skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrera sortbenämningen som varumärke för material av växtsort eller för varor av liknande slag, 6. kan förväxlas med ett sådant varumärke för material av en växtsort eller för varor av liknande slag för vilket sökanden har skydd. Regeringen får under förutsättning av ömsesidighet föreskriva att en sortbenämning som har registrerats eller sökts registrerad i en främmande stat trots första och andra styckena skall registreras i , om det inte finns synnerliga skäl mot detta. 2 § Den som yrkesmässigt bjuder ut förökningsmaterial av en registrerad växtsort till försäljning eller på annat sätt håller till handa sådant material skall använda den registrerade benämningen. Detta gäller även sedan skyddstiden har gått ut eller växtförädlarrätten av någon annan anledning har upphört. En registrerad benämning på en sort eller en med denna förväxlingsbar benämning får inte användas för en annan sort av samma eller närstående växtart eller för material av en sådan sort så länge registreringen av benämningen består. 1 § Registrering enligt denna lag sker i växtsortregistret, som förs av . När en växtsort registreras skall även sortens benämning registreras. 2 § En ansökan om registrering skall göras skriftligen hos . Ansökan skall innehålla en tydlig beskrivning av sorten med särskilt angivande av det eller de kännetecken som skiljer sorten från andra sorter samt förslag till benämning på sorten. I ansökan skall förädlarens namn anges. Om registrering söks av någon annan än förädlaren, skall sökanden styrka sin rätt till sorten. Till ansökningshandlingen skall fogas en av sökanden egenhändigt underskriven försäkran på heder och samvete att sorten, såvitt sökanden känner till, inte före den dag då ansökan görs eller enligt 3 kap. 6 § skall anses ha blivit gjord har tillhandahållits på sådant sätt att den enligt 3 kap. 2 § inte skall anses ny. I samband med ansökan skall sökanden tillhandahålla växtmaterial av sorten i den mängd som behövs för att prova sorten. Sökanden skall betala föreskriven ansökningsavgift. 3 § I samma ansökan får inte sökas registrering av två eller flera växtsorter. 4 § En sökande som inte har hemvist i skall ha ett ombud som är bosatt här och har behörighet att företräda sökanden i allt som rör ansökan. 5 § Om sökanden inte har iakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller om det finns något annat hinder för bifall till ansökan, skall sökanden föreläggas att yttra sig eller vidta rättelse. Om sökanden underlåter att inom förelagd tid ge in yttrande eller vidta rättelse, skall ansökan avskrivas. En erinran om detta skall tas in i föreläggandet. 6 § Finns det något hinder för bifall till ansökan även efter det att sökanden yttrat sig och sökanden har haft tillfälle att yttra sig över hindret, skall ansökan avslås, om det inte finns anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande. 7 § Om någon inför påstår sig ha bättre rätt till växtsorten än sökanden och om saken är oviss, kan nämnden förelägga denna person att väcka talan vid domstol vid påföljd att påståendet annars lämnas utan avseende vid ansökans fortsatta prövning. Om en tvist om bättre rätt är inledd vid domstol, kan registreringsansökan förklaras vilande i väntan på att målet slutligt avgörs. 8 § Visar någon inför att han eller hon har bättre rätt till växtsorten än sökanden, skall nämnden överföra ansökan på denna person, om personen yrkar det. Den som får ansökan överförd på sig skall betala ny ansökningsavgift. Om överföring yrkas, får ansökan inte avskrivas, avslås eller bifallas förrän yrkandet slutligt har prövats. 9 § Om ansökningshandlingarna är fullständiga och det inte finns något hinder för registrering, skall kungöra ansökan för att bereda allmänheten tillfälle att framställa invändningar mot ansökan. Invändningar skall göras skriftligen hos inom den tid som nämnden bestämmer. 10 § skall ordna prov med material av växtsorten, om inte detta av särskilda skäl är onödigt. Sökanden skall betala föreskriven avgift för proven. 11 § Sedan tiden för att framställa invändning mot ansökan har gått ut och proven med material av växtsorten har slutförts skall ansökan tas upp till fortsatt prövning. Vid denna prövning är 4 - 8 §§ tillämpliga. Sökanden skall ges tillfälle att yttra sig över framställda invändningar och utförda prov. 12 § Om en ansökan om registrering av en växtsort bifalls och beslutet vinner laga kraft, skall sorten tas in i växtsortregistret och registreringen kungöras. Ett beslut att avskriva eller avslå en ansökan som har kungjorts enligt 9 § skall kungöras sedan beslutet vunnit laga kraft. 6 kap. Giltighetstid, årsavgifter och efterkontroll 1 § Växtförädlarrätten gäller från den dag då ansökan om registrering bifölls och kan upprätthållas under räknat året efter det då beslutet om registrering vann laga kraft. I fråga om träd och vin kan dock växtförädlarrätten upprätthållas under räknat från samma tidpunkt. 2 § För växtförädlarrätt skall för varje kalenderår betalas en föreskriven årsavgift, om inte något annat har bestämts med stöd av 11 kap. 2 §. Årsavgiften skall betalas efter det då ansökan om registrering bifölls. Årsavgiften skall betalas senast på det kalenderår avgiften avser. Årsavgiften som har börjat innan växtsorten har registrerats eller därefter skall dock betalas först efter dagen för registreringen. Årsavgiften får inte betalas innan registrering har skett och inte heller tidigare än före det kalenderår som avgiften avser. Årsavgiften får, med den förhöjning som är föreskriven, betalas efter förfallodagen. 3 § För att kontrollera att en registrerad växtsort är beständig får förelägga sortinnehavaren att tillhandahålla nämnden förökningsmaterial av sorten samt nödvändiga handlingar och upplysningar. 1 § Har sortinnehavaren medgett någon annan rätten att utnyttja en registrerad växtsort (licens), får denne överlåta sin rätt vidare endast om detta har avtalats. Ingår licensen i en rörelse, får licensen dock överlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av den, om inte något annat har avtalats. Om licensen överlåts, fortsätter ändå överlåtaren att svara för att licensavtalet fullgörs. 2 § Om växtförädlarrätten har övergått på någon annan eller om en licens har upplåtits eller överlåtits, skall på begäran och mot föreskriven avgift anteckning om detta göras i växtsortregistret. Om det visas att en licens som har antecknats i registret har upphört att gälla, skall anteckningen avföras. Första stycket gäller även i fråga om tvångslicenser. I ett mål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som sortinnehavare som senast har blivit införd i växtsortregistret i denna egenskap. 3 § Den som här i landet yrkesmässigt vill utnyttja en registrerad växtsort kan få tvångslicens för detta, om sortinnehavaren inte förser marknaden med förökningsmaterial på skäliga villkor och i den omfattning som är påkallad med hänsyn till folkhushållet eller annan allmän synpunkt och om det inte finns någon godtagbar anledning till underlåtenheten. En tvångslicens innefattar även en rätt att av sortinnehavaren få förökningsmaterial av sorten i den omfattning som är skälig. 4 § En tvångslicens får inte meddelas någon annan än den som kan antas ha förutsättningar att utnyttja växtsorten på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. En tvångslicens utgör inte något hinder för sortinnehavaren att själv utnyttja sorten eller att upplåta licens. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. 5 § En tvångslicens meddelas av rätten, som även bestämmer i vilken omfattning växtsorten får utnyttjas samt fastställer ersättningen och övriga villkor för licensen.