prop · GK03149 · 1997-01-01 00:00:00 — hölls ett nordiskt möte på ministernivå. Vid möten där det funnits behov har tid avsatts för diskussion med representanterna i och för FN:s Flyktingkommissarie och för (). Samrådsgruppens funktion att bidra till gemensamma hållningar och samstämt internationellt agerande har vidareförts . En särskild arbetsgrupp har bearbetat frågor av gemensamt intresse med avseende på f.d. , inte minst ifråga om återvandring dit efter . Arbetet i samrådsgruppen har vidare inriktats på att samordna det nordiska agerandet i relation till närområde. Den främsta målsättningen för samarbetet med de baltiska länderna är att bidra till att föra dessa länders migrationspolitik närmare västeuropeisk standard och därmed också uppfylla internationella grundprinciper. Därmed underlättas också förutsättningarna för att motverka illegal migration och människosmuggling. Detta samarbete bör också underlätta de baltiska ländernas möjligheter att ansluta sig till EU. Informationsutbytet rörande de nordiska ländernas insatser i har bidragit till att dubbelarbete kunnat undvikas. enades de nordiska ministrarna med ansvar för asyl och invandring om att i de nordiska länderna ta emot ett hundratal personer från , som befunnit sig där som asylsökande . svarar för ordförandeskapet i samrådsgruppen. Ett första möte kommer att äga rum , där nordiska och baltiska ministrar med ansvar för asyl och invandring kommer att ha överläggningar om frågor av gemensamt intresse. har också de nordiska länderna i enlighet med den nordiska passöverenskommelsen kontinuerligt informerat varandra om förestående ändringar i den nationella visumpolitiken. Det nordiska utlänningsutskottet har regelbundna samrådsmöten med företrädare för de nordiska utlänningsmyndigheterna. Utskottet ansvarar bl.a. för övervakning av hur den nordiska passöverenskommelsen tillämpas. I mötena deltar även representanter för berörda departement. Samarbete om invandrares integration Inom ramen för det nordiska samarbetet på arbetsmarknadsområdet har länderna bedrivit samverkan i olika former med anknytning till invandrares integration och sociala förhållanden i respektive land. Inom arbetsmarknadssektorns ram arbetar ett särskilt utskott (Migrations- utskottet) med hithörande frågor. Verksamheten har inriktats på erfarenhetsutbyte och gemensamma utredningar av bl.a. ensamma flyktingbarns särskilda situation och behov. Vidare har man samarbetat för att gemensamt utveckla metoder för behandling av traumatiserade flyktingar. Slutligen bör nämnas den samverkan som ägt rum kring gemensamma studier av invandrares boendeförhållanden/-koncentration. Den nordiska passfriheten är en av hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Den har fungerat och betraktas som en självklarhet av flertalet medborgare i de nordiska länderna. Samtliga nordiska länder är angelägna om att den ska bibehållas. Inom EU är på motsvarande sätt den fria rörligheten för personer, tillsammans med fri rörlighet för varor, tjänster och kapital, ett av kärnområdena i den inre marknaden. Den har i huvudsak förverkligats vad gäller den gemensamma arbetsmarknaden, fri etableringsrätt, erkännande av utbildningar m.m. Däremot har kontrollen av personer vid gränserna mellan medlemsstaterna inte avskaffats. Detta har berott på bl.a. oenighet mellan medlemsstaterna hur tredjelandsmedborgare ska betraktas. Samarbete om bl.a. narkotika och brottsbekämpning (s.k. kompensatoriska åtgärder) är en förutsättning för att kontrollerna skall kunna avvecklas vid de inre gränserna. För att påskynda avvecklingen av gränskontrollerna ingick några av EU-länderna 1985 det s.k. och 1990 en tillämpningskonvention som innebär att gränskontrollerna avvecklas mellan de deltagande länderna. Arrangemanget började tillämpas . ansökte , liksom och tidigare , om observatörstatus i Schengen med sikte på senare medlemskap. och , som formellt inte kan bli medlemmar eftersom de inte är EU-länder, uttalade intresse av att knytas till samarbetet. Vid ett gemensamt ministermöte nåddes överenskommelse om observatörskap för samtliga fem nordiska länder i Schengen fr.o.m. . Avtal om anslutning för , och samt ett särskilt samarbetsavtal med och , med samma materiella innehåll, undertecknades i . Genom en deklaration i det danska anslutningsavtalet omfattas även och som båda i praktiken ingår i den nordiska passunionen. Målet är att avtalen skall kunna träda i kraft omkring . Först då avvecklas gränskontrollerna mellan de nordiska länderna och . Internt i de nordiska länderna kommer det att bli nödvändigt med vissa anpassningar av flygplatserna, vilket medför särskilda kostnader. bör avsevärda besparingar kunna göras på andra avsnitt. Samarbetet omfattar bara fri rörlighet för personer. Varuhandeln regleras av EU- reglerna. Tullens möjligheter att ingripa mot t.ex. narkotikasmuggling minskar inte. Genom samarbetet åtar sig att ha krav på visering mot ett något större antal länder än enligt EU-reglerna, dock inte mot de baltiska länderna. Beträffande asyl anger Schengenreglerna bara vilket land som är skyldigt att göra en prövning, men respektive land gör prövningen själv. Alla de nordiska länderna är inställda på att lägga fram propositioner om anslutning för sina parlament . I planeras att sända departementspromemorior på remiss , så att en proposition kan lämnas till . Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för den nordiska ungdomskommittén, som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerade organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som från ungdomsorganisationer. Kommittén har bl.a. i uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Efter en utvärdering av kommitténs arbete genomfördes en revidering av stadgarna för kommittén . Budgeten för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till ca . En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är att genom bidrag stödja ungdomars nordiska samarbete. Detta sker dels genom ett organisationsstöd till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och dels till olika ungdomsprojekt. har riktlinjerna för bidragsgivningen reviderats. Bland annat har möjligheterna för stöd till otraditionella ungdomsgrupper utvidgats. Kulturministrarna har beslutat att av ministerrådets budget för ungdomsfrågor skall gå till ungdomsstöd. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskning har varit en prioriterad fråga . Bl.a. är en särskild ungdomsforskningskoordinator anställd för att samordna insatser inom detta område. har bl.a. en nordisk ungdomsforskningskonferens genomförts. Det bör också noteras att den nordiska modellen för ungdomsforskningssamarbete nu används som modell vid utvecklingen av ett liknande samarbete inom . Kommittén har också arbetat med att konkretisera och utveckla det tvärsektoriella samarbetet i ungdomsfrågor inom ministerrådet. och EU/EES EU:s insatser inom ungdomsområdet berör främst ungdoms- och ungdomsledarutbyte och huvuddelen av aktiviteterna sker inom programmet Ungdom för . Genom deltar samtliga nordiska länder i detta program. En koordinering av det nordiska agerandet i det europeiska ungdomssamarbetet sker genom möten som anordnas inom nordiska ungdomskommittén. har arbetsformerna för dessa möten utvecklats i syfte att stärka samarbetet i långsiktigt strategiska frågor. Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellan Östersjöstaterna har varit en prioriterad fråga under det finska ordförandeskapet. En inventering av existerande kontakter och samarbetsstrukturer har gjorts. Detta har resulterat i beslutet om en större om ungdomssamarbete . Konferensen arrangeras av med ekonomiskt stöd från EU. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:149