prop · GK03148 · 1997-01-01 00:00:00 — Som exempel kan nämnas verksamheten i , där medfört uppgifter för flera internationella organisationer. utgör en sådan regional organisation som avses i åttonde kapitel och ingick 1993 under svenskt ordförandeskap ett ramavtal med FN om närmare samarbete. Efter ett initiativ av det svenska ordförandeskapet äger numera regelbundna konsultationer rum mellan FN:s och generalsekreterare. Samarbetet och samordningen mellan och FN har stärkts , särskilt vad gäller konfliktförebyggande verksamhet och krishantering. hölls ett möte mellan FN och de regionala organisationerna, vid vilket man bl.a. diskuterade hur samarbetet mellan organisationerna kunde förbättras ytterligare. En ökad samordning mellan och har blivit en allt viktigare fråga, särskilt med tanke på att organisationerna i viktiga avseenden delar målsättningar och i ökad utsträckning även medlemskrets (40 av 55 medlemsstater är medlemmar i ). Exempel på konkret samarbete mellan och är tillsättandet av en kommission för mänskliga rättigheter i och gemensamt organiserade seminarier om tolerans () och utbildning (). och generalsekreterare och de båda organisationernas ordförandeskap diskuterade ökad samverkan. De båda generalsekreterarna utväxlade besök i varandras organisationer. Granskningen av efterlevnad och tillämpning av gjorda åtaganden är områden på vilka såväl och som deras medlemsstater har mycket att vinna på organiserad samverkan. hålls ett möte i mellan och , vid vilket de båda organisationerna skall utbyta erfarenheter och jämföra metoder för granskning av medlemsländernas fullgörande av sina åtaganden. 4.2 parlamentariska församling möte med parlamentariska församling ägde rum i . Vid det årliga mötet, som var församlingens femte, deltog närmare 300 delegater från 51 av medlemsländer. upptogs som ny medlem i församlingen efter att tidigare ha gått med i . Till president i församlingen för valdes spanjoren . Den svenska riksdagsledamoten () valdes till vice ordförande i den kommitté som behandlar ekonomi, miljö och vetenskapligt samarbete. Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner. När församlingen fattar beslut gäller majoritetsprincipen. i övrigt tillämpar konsensusregeln. Församlingen har , senast i , uttryckt önskemål om att beslut inom i större utsträckning skall kunna fattas utan krav på enhällighet. Vid mötet antog församlingen en deklaration, som behandlar olika ämnen inom tre huvudområden: politik och säkerhetsfrågor; ekonomi, miljö och vetenskapligt samarbete samt mänskliga rättigheter och demokratibyggnad. Församlingen gav sitt stöd till fredsprocessen i och erinrade om skyldigheten att utlämna åtalade till den internationella tribunalen för f.d. . Den fördömde regeringen i för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kosovo, och uttryckte sin oro över otillräckliga demokratiska framsteg i . Församlingen uppmanade den turkiska regeringen att bygga upp en mekanism för konsultationer med kurdiska organisationer som arbetar med fredliga medel och den välkomnade en turkisk inbjudan att besöka landet. Vidare antogs en uppförandekod för politiskt och demokratiskt samarbete med en rekommendation att koden skulle behandlas under toppmötet i , vilket dock inte blev fallet. Under mötet inbjöds på svensk initiativ till ett särskilt möte med kvinnliga parlamentariker. De svenska riksdagsmännen drev också frågor rörande problem för kvinnor som kan uppstå vid övergången från plan- till marknadsekonomi, bl.a. arbetslöshet och ökad prostitution i form av kvinnohandel över gränserna. Nästa möte med församlingen äger rum i . 4.3 Kontakter med enskilda organisationer Alltsedan begynnelsen har haft en öppen inställning till samverkan med enskilda organisationer. Dessa har genom sin verksamhet befrämjat demokrati och mänskliga rättigheter inom OSSE- området. De enskilda organisationerna har möjlighet att delta vid större möten och seminarier inom ramen för . I har ett särskilt nätverk bildats för intresserade organisationer med anknytning till verksamhet. Under översynsmötet i riktade tillsammans med de övriga nordiska länderna kritik mot förhållandena för enskilda organisationer i . stödde tillsammans med EU ett initiativ om att vid möten presentera information om deltagande enskilda organisationer. Vid översynsmötet var antalet deltagande enskilda organisationer lägre än under föregående år. 5 framtida roll i det europeiska säkerhetssamarbetet Under det närmaste året kommer en rad beslut att fattas av främst NATO och EU som på ett fundamentalt sätt påverkar den nya säkerhetsordning som är under framväxt i . NATO:s och EU:s utvidgningsprocesser handlar ytterst om två europeiska grundproblem: de centraleuropeiska ländernas återintegration i det europeiska samarbete som de tvangs hålla sig utanför under det och plats i det nya . Därmed berörs oundvikligen också . Detta är fallet även av ett annat skäl. NATO:s utvidgningsprocess verkar få till följd uppkomsten av nya, alleuropeiska och NATO-relaterade samarbetsstrukturer, bl.a. det av föreslagna (). Av allt att döma kommer den militära krishanteringen att stå i centrum för partnerskapsrådes verksamhet. Det är angeläget att värna om den särskilda roll har på konflikthanteringsområdet, inte minst inom konflikthanteringsspektrumets breda ytterband, nämligen det förebyggande arbetet och försonings- och återuppbyggnadsinsatserna av Bosnientyp. OSSE-systemets respons på de förändringsprocesser som igångsatts av NATO och EU har framför allt legat på två plan. På rustningskontrollområdet kan omförhandlingen av avtalet om konventionella styrkebegränsningar i () skapa militära förutsättningar för en återhållsam NATO-utvidgning, men den kan i sämsta fall leda till en ytterligare försvagning av de militära restriktioner som avtalet ålägger parterna. Det gäller bl.a. de för så väsentliga flankbestämmelserna. På det normativa området kan den förestående förhandlingen om ett nytt säkerhetspolitiskt grunddokument, en säkerhetsstadga, ses som ett svar på ryska önskemål om att parallellt med NATO:s utvidgning se över grundprinciper och öka relevans för europeisk fred och säkerhet. Detta kan i bästa fall leda till en vitalisering av , men i sämsta fall till en urvattning av ett grundläggande OSSE-dokument, Parisstadgan. Detta dokument tillkom i ett gynnsamt internationellt klimat präglat av långtgående samarbetssträvanden stormakterna emellan. Förtröstan och förtroendet skulle bli större om förmådde att även på ett tredje plan svara på de av EU och NATO igångsatta förändringsprocesserna, nämligen genom att mer metodiskt, och med medlemsstaternas politiska och materiella stöd i ryggen, söka utnyttja de politiska instrument organisationen har till sitt förfogande, inte minst i det förebyggande och återuppbyggande arbetet. Även om det finns visst utrymme för nya förslag, handlar det mest om att fantasifullt och politiskt genomtänkt utnyttja det breda register kan spela på , om den politiska viljan finns. Detta är den väg vi från svensk sida förordat att skall beträda. Vi kommer att fortsätta att göra det, i övertygelsen att även begränsade steg i denna riktning skulle ge ett viktigt bidrag till fred och säkerhet i . 6 () CFE Conventional Armed Forces in Europe CIS Commonwealth of Independent States (jfr OSS) (, ER) (förebygga konflikter) CSBM Confidence- and Measures (förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder) CSCE Conference on Security and Co-operation in Europe (jfr ESK) (ämbetsmannakommittén) ECE Economic Commission for Europe (FN:s ekonomiska kommission för ) ECMM European Community Monitoring Mission (i det före detta ) ER (jfr CoE) ESK Konferensen om säkerhet och samarbete i (Europeiska säkerhetskonferensen jfr CSCE) EU Europeiska unionen, for Security Co-operation (säkerhetsforum) HCNM High Commissioner on National Minorities (minoritetskommissarie) HD Human Dimension of the (mänskliga dimension) (militär stabsgrupp i för planering av fredsbevarande insats i Bosnien- ) (enskild organisation) NPMS Non-Participating States ODIHR Office for Democratic Institutions and Human Rights (kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter) in Europe (jfr ) OSS Oberoende staters samvälde (jfr CIS) (jfr ) (permanenta rådet) PFF Partnerskap för fred (jfr PFP) PFP Partnership for Peace (jfr PFF) (höga rådet) UNDP United Nations Development Programme () UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie) for Eastern Slavonia, Baranja and Western Sirmium (FN:s övergångsadministration för Östslavonien, Baranja och västra ) VEU Västeuropeiska unionen (jfr WEU) WEU Western European Union (jfr VEU) 7 medlemsländer (den f.d. jugoslaviska republiken ) Heliga Stolen (den socialistiska federativa republiken )* Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:148 Redogörelse för verksamheten inom () * Den socialistiska federativa republiken avstängdes från att delta i möten.