prop · GK0324 · 1997-01-01 00:00:00 — och om detta ansvar också bör innefatta kostnadsansvaret. ordningen innebär att polismyndigheten ansvarar för att avlägsnandebeslut verkställs, för att de som skall avlägsnas erhåller ekonomiskt bistånd och Kriminalvårdens transporttjänst för att resan beställs och I sitt delbetänkande Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden (SOU 1995:55) föreslås att såväl verksamhetsansvaret som kostnadsansvaret bör övergå från polismyndigheten till . Motivet härför är att det ur effektivitets- och kostnadssynpunkt är värdefullt om verksamhetsansvaret och kostnadsansvaret för hela asylprocessen samlas hos samma myndighet. betänkandet anförs att dagens system som innebär att flera myndigheter är inblandade i själva verkställighetsprocessen är ineffektivt. III Invandringen till , inklusive asylsökande 1. Inledning har en relativt stor omflyttning med utlandet. Förutom alla mer eller mindre kortvariga förflyttningar över gränserna såsom besök, turism, studier och arbete registrerades i den svenska statistiken för 45 887 invandrare och 33 984 utvandrare. Detta avser personer som har för avsikt att bosätta sig i eller utomlands under . De siffror som redovisas här är hämtade från denna, men det finns anledning att anta att den officiella statistiken inte fullständigt belyser verkligheten. Det finns såväl personer som har lämnat för att bosätta sig utomlands utan att ha anmält detta till myndigheterna, som personer vilka uppehåller sig i utan att ha rätt att till bosättning. Det är också viktigt att vara medveten om att de totala strömmarna av in- och utvandrare så som de definieras i statistiken består av en heterogen grupp människor från olika kulturer. Av dem som invandrade till 1995 var fler än var femte person () svensk medborgare. Motsvarande siffra bland dem som utvandrade är att fler än varannan person () är svensk medborgare. Av de icke svenska medborgarna är en stor del nordiska medborgare, av den totala invandringen och av utvandringen , som bosätter sig fritt inom ramen för den nordiska fria arbetsmarknaden. Omflyttning med EU har inte In- och utvandring av utländska medborgare det migrationspolitiska området är det framförallt in- och utvandringen av utländska medborgare som är föremål för intresse. Den migration som avser nordiska medborgare inom den nordiska s.k. passöverenskommelsen har under ett antal år mer eller mindre pågått obemärkt. Till stora delar har in- och utflyttningarna varierat med det ekonomiska läget och även med förhållandena på arbetsmarknaden i de olika nordiska länderna. I och med medlemskap i och senare det s.k. har frågan om den fria nordiska rörligheten blivit mer komplicerad. invandringsöverskott som fanns med under den första delen av perioden förbytts i ett underskott. Invandringen av andra utländska medborgare än nordiska består till den allra största delen av personer som fått uppehållstillstånd i och anhöriga Även om smärre förändringar har gjorts i lagstiftning och i den praxis som reglerar invandringen till är det alltså framförallt förändringar i vår omvärld som styr invandringen. Krig och oroligheter i vår omvärld, som med de nya kommunikationerna gör att såväl transport av människor som av information blir allt geografiskt vidare, tvingar många på flykt från sina hemländer. söker skydd i . Den allt dominerande händelsen för ökning av denna typ av invandring i har varit kriget och oroligheterna i f.d. . Detta avspeglas tydligt i sifferserien i tabellen som uppvisar en kraftig ökning i invandring av utomnordiska medborgare . av personer som kom till i anslutning till kriget Bosnien och och sedan efter sedvanlig individuell prövning har fått tillstånd att bosätta sig i . Det är först i och med att det finns ett tillstånd för bosättning och därmed följande folkbokföring som man registreras som invandrare i den officiella statistiken. In- och utvandring av utländska medborgare kalenderåren 1984-1995 (tusental) År Invandring Utvandring Invandringsöverskott Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga 1984 26,0 8,4 17,6 14,610,0 4,6 11,4 -1,6 13,0 1985 27,9 8,4 19,5 14,0 9,2 4,9 13,9 -0,8 14,7 1986 34,0 8,9 25,2 15,4 8,7 6,6 18,6 0,2 18,6 1987 37,1 8,9 28,1 11,6 8,1 3,5 25,5 0,8 24,7 1988 44,5 11,5 33,0 11,8 8,3 3,5 32,6 3,2 28,4 1989 58,8 18,9 40,0 13,1 9,7 3,4 45,7 9,2 36,5 1990 53,3 15,9 37,4 16,112,5 3,6 37,2 3,4 33,8 1991 43,9 7,8 36,1 15,011,6 3,4 28,9 -3,8 32,7 1992 39,5 8,0 31,5 13,111,7 1,4 19,7 -3,7 23,4 1993 54,9 5,6 49,3 14,8 7,9 6,9 40,1 -2,3 42,4 1994 74,8 6,7 68,1 15,8 7,0 8,8 59,0 -0,3 59,3 1995 36,1 6,9 29,2 15,4 7,3 8,1 20,7 -0,4 21,1 (1996 14,5 2,5 12,0 6,1 3,2 2,9 8,4 -0,7 8,4) Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. Enskilt inresta asylsökande och anhöriga till dessa sökte ca 9 000 personer asyl i , en halvering jämfört med Denna tendens med låg inströmning av asylsökande har även fortsatt och förstärkts innevarande år. kom de flesta asylsökande från , och samt . Diagram se tryckt version. Inströmningen av asylsökanden till har under den senaste femårsperioden varierat kraftigt vilket ställt och ställer höga krav på de myndigheter som hanterar asylprocessen. inströmningen drygt 1 000 asylsökande men ökade till över 3 Allteftersom konflikten i f.d. eskalerade ökade Många flydde ut i och många kom till . nåddes en kulmen i antalet asylsökanden till och bara sökte nära 35 000 personer asyl. En stor del av dem kom från provinsen i Förbundrepubliken . jugoslaviska medborgare medförde att inströmningen avtog. många att fly undan kriget i Bosnien och och kulmen i den inströmningen av personer som sökte skydd i uppnåddes med 7 infördes visumtvång för medborgare i ökade åter antalet asylsökanden. det kroatiska medborgare, varav många hade sin hemort i Bosnien och , som sökte sig till . har antalet asylsökanden varit i genomsnitt 750 personer . Minskningen har sedan fortsatt och års har genomsnittet varit ca 450 personer. I tabellen nedan redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd som flyktingar och därmed jämställda. Uppehållstillstånden omfattar även flyktingar som överförts hit genom Diskrepansen i tabellen mellan asylansökningar från medborgare i ett specifikt land och antal uppehållstillstånd som medborgare i det landet fått beror mellan ansökan och beslut. I många fall söker man asyl och får besked först ett senare år. kan i många fall vara komplicerad och ta . Av tabellen framgår att konflikten i f.d har medfört att många flyktingar därifrån sökt sig till , men att detta har minskat i och med att situationen där har förbättrats. Det är också möjligt att, förutom de storleksordningar som tabellens sammanställning visar, få en viss vägledning av utfallet av ansökningarna. att få en korrekt bild av utfallet måste man dock följa varje ansökan över tiden och inte bara jämföra mellan utfallet av två processer under ett specifikt Asyl- Uppe- Asyl- Uppe- ansök- hållstill- ansök- hållstill- ningar stånd ningar stånd Förb.rep.Jugoslavien 2 742 16 736 1 000 750 2 649 18 495 1 060 1 547 5 204 784 270 51 309 166 320 23 45 132 31 19 1 150 160 280 57 1 668 2 411 1780 1 966 382 756 450 386 309 402 350 79 252 24 84 12 259 275 326 60 934 2 Statslösa/ okänt mbskap 240 335 204 86 305 319 269 60 104 191 18 33 Övriga länder 2 942 1 392 63 354 Totalt(avrundat) 18 600 44 900 9 000 5 600 I utlänningslagen anges vilka typer av skäl som ger rätt till asyl i . De som får asyl i enligt de grunder som stipuleras i flyktingkonventionen kallas konventionsflyktingar. I tabellen nedan redovisas dessa uppdelade på två kategorier. Den lilla gruppen övriga , som endast utgör ett par procent av samtliga som har fått asyl i , är de som fått ett positivt beslut grundat strikt på de de krav som ställs i flyktingkonventionen. Bland de flyktingar som överförs, i samarbete med UNHCR, till inom ramarna för den flyktingkvot som har bestämt finns såväl skäl grundade på flyktingkonventionen som på andra skäl. Eftersom denna uppdelning ej är möjlig att göra i statistiken redovisas alla kvotflyktingar här som De facto-flyktingarna utgörs av dem som har flyktingliknande skäl, men som ej inkluderas i flyktingkonventionen. redovisningen framgår att den allra största andelen flyktingar som får skydd i får det av skäl som ligger utanför dem som anges i flyktingkonventionen. Konventionsflyktingar - Flyktingkvoten * 7 431 1 956 - Övriga 785 148 Krigsvägrare 12 1 De facto-flyktingar 3 060 1 401 Humanitära skäl** 33 587 2 Totalt 44 875 5 642 * Ingen statistik är tillgänglig över hur stor andel av kvotflyktingarna som inte får flyktingstatus enligt flyktingkonventionen utan accepteras av andra skäl. ** Av dessa fick 17 951 personer stanna enligt regeringspraxis och 614 personer . Utöver dem som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som nämnts ovan tillkommer anhöriga till flyktingar och därmed jämställda personer, vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande som flyktingar. Villkoret för att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet är att de anhöriga har sökt uppehållstillstånd från det att den man har anknytning till tagits emot i en kommun. anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick till 13 508 personer och år 1995 till 8 040 personer. Med anhöriginvandring avses här make/maka, samboende och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppehållstillstånd och som Tillstånd kan också i vissa fall ges andra nära anhöriga till i bosatt person (som regel ensamstående förälder och i vissa fall fick 19 707 personer uppehållstillstånd på dessa grunder, varav alltså 8 040 personer omfattades av det kommunala Övriga, 11 667 personer, som inte är nära anhöriga till flyktingar får inte del av det kommunala flyktingmottagandet. Den totala utomnordiska invandringen till och 1995 (vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för har tre grupper av invandrare, de som kom som adoptivbarn, gäststuderande samt de som kom av arbetsmarknadsskäl, varit relativt oförändrade i antal. Deras relativa andel av invandringen har dock ökat. Antalet personer som flyttat till inom ramarna för har minskat något. Flyktingar m.fl. 44 875 5 642 Nära anhöriga(anknytningar) 25 975 19 707 Varav - anknytning till flykting (13 508) (8 040) - övriga anknytningar (12 467) (11 667) Arbetsmarknadsskäl 127 190 Gäststuderande 1 086 1 504 Adoptivbarn 884 794 6 040 4 649 Totalt 78 32 486* *Dessutom fick ca 3 500 personer tidsbegränsade uppehållstillstånd . Överföring av flyktingar (flyktingkvoten) och andra åtgärder för flyktingar har genom organiserad överföring tagit emot flyktingar inom ramen för en särskild flyktingkvot. Kvoten har till största delen använts för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, av flyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsatt situation. begränsad till att användas för flyktingar i ordets formella bemärkelse. också användas för personer som är förföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land. Riktlinjer för kvotens användning ges budgetårsvis av regeringen efter beslut Det är som har ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar till . har ett samarbete med () i transportfrågor. Uttagningarna sker i nära samverkan med UNHCR och det är främst utifrån UNHCR:s bedömning som planerar sina uttagningar. samråder de nordiska regeringarna regelmässigt inom ramen för den nordiska samrådsgruppen på hög nivå i flyktingfrågor (NSHF). För /95 avsattes 1 840 platser till flyktingar och andra personer i behov av skydd. har 1 808 personer tagits ut, varav utgjordes av medborgare från f.d. . budgetåret uppgick till 5 497 personer. Det är en eftersläpning från budgetåret 1993/94 då beslut om en extrakvot för personer från f.d. hade Anslagsmedel som i statsbudgeten ansatts för överföring av kvotflyktingar och mottagande av dem i kommunerna kan också användas för alternativa insatser och åtgärder som UNHCR förordar. För /96 (18 månader) beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1994/95:100 bil. 11, bet. 1994/95:SfU13, rskr. 1994/95:309) om att medel motsvarande kostnader för 2 760 personer skall kunna omfatta såväl överföring och mottagande av kvotflyktingar i som bidrag till lösningar utanför . I enlighet med regeringens förslag har beslutat att under budgetåret 1995/96 får användas till förberedelser i inför bosniska flyktingars framtida återvändande till . har uppdragit åt att fördela projektmedel härför. skall användas till speciella projekt, stöd till frivilligorganisationer och andra för att administrera förberedelse-programmen samt för information till bosniska flyktingar i . Vidare har godkänt regeringens förslag om att avsätta 5 miljoner kronor för kostnader för överföring till och tillfällig vistelse här för medicinsk vård för personer i . uppdrag att, efter framställning från (IOM), besluta om överföring hit. Regeringen har under innevarande budgetår beslutat att Invandrar- verket får föra över ca 1 840 flyktingar och andra personer i behov av skydd till för varaktig vistelse här. uppdrog regeringen åt att i samråd med UNHCR utreda förutsättningarna för att bidra till lösningar av flyktingsituationer utanför , i första hand genom att stödja andra länders I utredningsuppdraget ingick också att belysa hur en sådan verksamhet - inom ramen för anvisade medel - kan organiseras och hur samarbetet med UNHCR, särskilt ur finansieringssynpunkt, kan utformas. har i redovisningen av uppdraget till regeringen föreslagit fem olika projekt, varav tre utgör direkta alternativ till kvotöverföring, medan två är lokaliserade till regioner med potentiella framtida förslag syftar till att bistå många fler flyktingar i deras närområden än dem som kan erbjudas mottagning i . Bl.a. föreslår att tillsammans med , och bidrar ekonomiskt till en som disponeras av UNHCR för insatser som utgör alternativ till traditionell kvotöverföring. att projektet genomförs under en tvåårig försöksperiod. har godkänt regeringens förslag (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) att högst av de medel som tidigare anvisats under samma anslag även får användas till resebidrag för personer från , som förbereder att återvända dit och som önskar besöka landet. Flyktingkvoten under /95 Ursprungsland Beviljade inrese- tillstånd F.d. 1 065 550 138 29 13 5 4 3 1 Anhöriga, dvs. maka/make och ogifta barn , räknas in i flyktingkvoten om de kommer i nära anslutning till den överförda flyktingen. genom IOM eller svensk utlandsmyndighet. För anhöriga som inte kommer hit i nära anslutning kan ge ett behovsprövat bidrag om det rör sig om familjer till konventions-flyktingar. Detta sker med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . De anhöriga som här omfattas är maka/make och ogifta barn . Bidrag får även lämnas för andra anhöriga om synnerliga skäl föreligger. När beslut om bidrag fattats ordnas resorna hit på samma sätt som för Arbetskraftsinvandring medlemskap i innebär att länderna inom EU har tillgång till Medborgarna och vissa anhöriga i de avtalsslutande länderna skall ha rätt att flytta inom området bl.a. för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera m.m. fick 4 649 personer För övriga utlänningar beviljas i princip permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . sådana tillstånd (föregående år 127). Det kan gälla t.ex.personer med nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutom beviljas tillfälliga arbetstillstånd för exempelvis montörer, vikarierande läkare, artister och idrottsmän. Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med och efter att arbetsmarknadens parter hörts. till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer Länsarbetsnämnderna har att besluta om dessa tillstånd. har 4 531 säsongsarbetare fått tillfälliga tillstånd, de flesta (4 473) inom trädgårdsnäringen. Antalet utlänningar som från till och med har haft ett tillfälligt arbete i var 14 166 personer, därav ca 8 000 artister och Övrig invandring Den övriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbarn, av personer som tidigare varit bosatta här och som återvänder till samt av personer som har svenskt ursprung. Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas bl.a. hänsyn till den tidigare vistelsetiden i resp. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgar-skap samt deras barn beviljas regelmässigt tillstånd. har beviljat uppehållstillstånd för var 794 (föregående år 884). Återvandring Bland alla grupper av invandrare finns det alltid ett antal som efter kortare eller lämnar vårt land. De flesta av dem flyttar redan under de första åren, till största delen tillbaka till hemlandet. dominerande arbetskraftsinvandringen nu har ersatts av en invandring som i större utsträckning grundas på invandrarens skyddsbehov kan återvand-ringen delvis komma att få nya mönster. Å ena sidan kan viljan att återvända vara stark när de förhållanden man flytt från är förbättrade, å andra sidan kan det ta lång tid innan så blir fallet. Det brukar framhållas att drömmen om återvandring alltid finns hos en flykting och att denna dröm i många fall kan fungera som ett hinder för en framgångsrik integrering i exillandet. Insikten om denna risk finns nu allmänt, inte minst hos invandrares och flyktingars egna organisationer, som också aktivt har engagerat sig för att föra ut denna kunskap till sina medlemmar. Regeringen stödjer återvandring genom ekonomiska bidrag, men även till viss del genom sin integrationspolitik. Erfarenheten visar att den som utnyttjar de möjligheter till integration som ges i exillandet därmed också ger sig själv goda förutsättningar att lyckas med en eventuell återflyttning. har möjlighet att under vissa förutsättningar bevilja bidrag enligt Förordning om bidrag till flyktingars resa från för bosättning i annat land (SFS 1984:890), s.k. återresebidrag . Bidrag kan utgå med ett belopp motsvarande kostnaden för resan samt ett mindre kontantbelopp. Trots att i vart fall de politiska förutsättningarna har förändrats i många av de länder varifrån många människor kommit till , har ett relativt begränsat antal personer utnyttjat möjligheten att återvandra med återresebidrag. Under /95 beviljades 191 personer återresebidrag av , varav 78 från och 40 från f.d. . beviljades 114 personer bidrag. Fram t.o.m. sista har 153 personer fått bidrag till återresa, därav 105 från f.d. . All erfarenhet visar att återvandringen måste förberedas noga för att lyckas. har stött enskilda organisationer samt flyktingars och invandrares egna organisationer för olika återvandringsprojekt. Sociala Missionen är den organisation som fått störst stöd. arbetat med förberedelsearbete i för återvändande chilenare. Frågor om återvändande har blivit allt mer uppmärksammade. flyktingpolitiska kommittén hade bl.a. som uppgift att lägga ett förslag om en aktiv politik för frivillig återvandring. I betänkandet Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75) finns bl.a. förslag om att särskilda resurser bör avsättas till återvandringsprojekt inriktade på flyktingarnas olika ursprungsländer samt att en delegation för återvand-ringsfrågor bör inrättas med företrädare för myndigheter och frivillig-organisationer. ges en utökad roll för insatser såväl inom som utom . pågår även ett arbete med frågan om bosnierna och deras möjligheter att kunna återvända hem igen. har även möjlighet att ge bidrag till asylsökande som frivilligt återvänder till sina hemländer och som saknar egna medel för Under /95 gavs detta stöd till ca 230 personer. Personer från f.d. dominerar stort. fick 656 personer bidrag till frivillig återresa, de flesta (386) från Av dessa fick ca 200 personer med tidsbegränsat uppehållstillstånd bidrag till frivillig hemresa. IV Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m. Mottagandet av asylsökande asylansökan prövas Antalet asylsökande fortsätter att minska jämfört . 17 000 personer asyl i - . /95 sökte 5 000 färre personer asyl jämfört med föregående Antalsmässigt största nationalitet inskrivna vid anläggningar var personer från f.d. . Kostnaden per asyldygn beräknas under /96 till . Anledningen till att kostnaden minskat jämfört med /95 (215 kronor) är att under budgetåret kunnat utnyttja de stordriftsfördelar det innebar med en hög andel inskrivna på verkets förväntas antalet inskrivna minska. asyldygn beränas därför till . Dygnskostnaden för personer i eget boende under /96 var lägre än för förläggning. Genom ändrade bestämmelser fr.o.m. har den asylsökande möjlighet att själv ordna sitt boende, t.ex. hos vänner eller släktingar. som mottagningssystemet har minskat kraftigt i omfattning, på grund av av att färre personer än har sökt asyl, har andelen asylsökande i eget bodde 9 501 av totalt 18 923 asylsökande i eget boende. Förändringen har medfört att avvecklingen av förläggningsvolym påskyndats fanns drygt 38 000 asylsökande inskrivna vid asylcenter/förläggningar jämfört med knappt 19 000 . fanns ca 6 000 personer med lagakraftvunna avvisnings/-utvisningsbeslut. gångna budgetåret har särskilt präglats av den omfattande avvecklingen där i princip samtliga arbetsplatser inom har berörts av nedskärningar och många har lagts ned. hade verket 2 300 anställda jämfört med 5 Av personalstyrkan är invandrare. trädde de regelförändringar och andra åtgärder i kraft som beslutat om enligt en proposition Mottagande av asylsökande m.m.(prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188) som är huvudman för mottagande av asylsökande skall se till att det finns tillräckligt med förläggningar för dem som inte själva önskar ordna sitt eget boende. skall även aktivt verka för att driften av förläggningar läggs på entreprenad och drivs av t.ex. ideella organisationer. Mot bakgrund av den omfattande avvecklingen av verkets egna förläggningar och det låga antalet asylsökande har intresset av att driva förläggningsverksamhet på entreprenad inte varit De asylsökande som väljer förläggningsboende bor, liksom tidigare, i möblerade Bostaden är gratis för asylsökande och - om man saknar pengar - lämnas en dagersättning för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändig som akut läkare- och tandvård. För asylsökande som i anslutning till ankomsten till inkvarteras vid ett asylcenter med fri kost reduceras dagersättningen (ges en ensamstående vuxen per dag i dagersättning) med per dag. Samtliga asylsökande, även de med eget boende, skall i praktisk vardagssvenska är en viktig del i den organiserade Andra verksamheter inom den organiserade verksamheten är skötsel av anläggningarna, olika inslag av studier, praktik på arbetsplatser m.m. Särskild vikt läggs vid verksamhet för ungdomar i gymnasieåldern. ungdomar upp till anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. föräldrar och andra vuxna tillsammans med förläggningspersonal i att ordna olika aktiviteter som bl.a. kompletterar den undervisning som skolbarn får. familjebaserade verksamheten har endast bedrivits vid har på uppdrag av regeringen lämnat två uppföljningsrapporter med beskrivning av utvecklingen av det egna boendet. tidigare nämnts har ett mycket stort antal asylsökande valt eget boende, närmare Av dem med eget boende bodde över hälften i något av de tre Region med har i särklass haft högst antal asylsökande i eget boende, av alla registrerade Det finns en stark koppling mellan familjetyp och val av Ensamstående män och kvinnor väljer i stor utsträckning av administrativa skäl vara registrerade vid någon av eller vid något av s.k. SIV-kontor i , och