prop · GK03112 · 1997-01-01 00:00:00 — Förutsättningarna för ett aktivt deltagande i samhället blir allt mer be- roende av förmågan att ta till sig och använda information. Därmed blir också utbildningssystemet allt mer centralt. En utvecklad och levande demokrati förutsätter en skola av hög kvalitet, som ger alla elever en bra start i livet. Därmed skapas också en grund för ett livslångt lärande som måste innefatta både återkommande studier och ett lärande i vardagen. ställer ett föränderligt samhälle större krav på vuxenutbild- ningen. De som tidigare fått en kortare utbildning måste ges rätt att nå upp till dagens krav. Bland de faktorer som bidrar till höjda krav på skolans demokratiska uppdrag finns det anledning att peka ut tre som speciellt viktiga. Informationsteknologins utveckling Massmedierna innebär att människor får del av frågor långt utanför den egna vardagen. Dagens utveckling, som å ena sidan pekar på allt större mångfald när det till exempel gäller etermedier, och å andra sidan mot större koncentration, kommer att innebära förändringar. Förmågan att tolka och värdera den information som medierna förmed- lar får allt större betydelse. De ökade förutsättningarna att få del av ny kunskap förutsätter paradoxalt nog en bredare och bättre grundkunskap. Kunskapen måste dessutom vara av det slaget att den fungerar som egna intellektuella verktyg, möjliga att tillämpa på nya situationer för fortsatt lärande. Med informationsteknikens (IT) utbredning kommer denna utveckling att bli än mer avgörande. Möjligheten att söka och utbyta information i databaser och nätverk förutsätter tillgång till teknik och tekniskt kun- nande. Framför allt kräver det grundläggande kunskaper för att kunna sortera, välja ut och kritiskt värdera den information som blir tillgänglig. Mot denna bakgrund är det en viktig rättvise- och demokratifråga för skolan att göra alla elever väl förtrogna med IT för att undvika uppkoms- ten av nya kunskapsklyftor. Därför blir förmågan att använda och dra nytta av IT en mycket viktig uppgift för den moderna skolan. kan användandet av IT i sig fungera som en förändringskraft i skolarbetet. IT ger nya förutsättningar för skolarbetet, såväl vad gäller innehåll i undervisningen som arbetsformer och pedagogik. Detta i sin tur ställer krav på alla lärare att följa med i utvecklingen inom detta område. För att alla elever skall få sådana kunskaper om IT, som minst motsvarar kraven i läroplaner och kursplaner, fordras att eleverna dels har tillgång till datorer, program och nätverk, dels får använda datorn som ett verktyg i skolarbetet. Skolan har också en kompensatorisk uppgift vad gäller IT. Det handlar om alla elevers rätt att få kunskaper oavsett bakgrund, kön, bostadsort etc. Alla ungdomar som lämnar skolan måste ha grundläggande och nödvändiga kunskaper för att använda datorer som ett modernt informationsverktyg. Informationssamhället ger förutsättningar för en fördjupad demokrati och nya former av medborgerligt deltagande, men det innebär risker för nya klyftor. Skolan och utbildningssystemet har en nyckelroll i arbetet för att skapa likvärdiga förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. En öppen nation ställning som medlem i den europeiska unionen (EU) under- stryker att vårt land är en del av ett internationellt sammanhang. Såväl ekonomiska som politiska beslut fattas i ett globalt perspek- tiv. Det är avgörande för den demokratiska utvecklingen att dessa krafter balanseras av förutsättningar för människor att utbyta åsikter och skapa opinioner över nationsgränserna. Särskilt gäller det inom den europeiska unionen. Utbildningen kommer i detta sammanhang att spela en nyckel- roll. antog en vitbok om utbildning Lära och lära ut på väg mot kunskapssamhället . Syftet med vitbo- ken har i första hand varit att lyfta fram vissa strategiska och för de euro- peiska länderna gemensamma mål och utmaningar inom utbildningsom- rådet. var vitboken föremål för ett omfattande rådslag bland medlemsländerna. I skickade ett dis- kussionsunderlag om vitboken i form av en grönbok på remiss till ett mycket stort antal organisationer. redovisar regeringens syn på utbildningssamarbetet inom EU vad gäller grund- och gymnasiesko- lan, vuxenutbildningen och yrkesutbildningen, dock ej folkbildningen och högskoleutbildningen. beskriver huvuddragen av en utveckling med allt högre för- ändringstakt och krav på mer omfattande kunskaper i arbetslivet och i det övriga samhällslivet. Enligt vitboken bör de europeiska länderna sträva mot fem allmänna mål: att främja tillägnandet av ny kunskap att närma skola och företag till varandra att bekämpa utslagning att ge färdigheter i tre gemenskapsspråk att investera i utbildning. I enlighet med bygger utbildningssamarbetet inom EU på frivilliga överenskommelser och beslut, som medlemsstaterna själva har ansvar för att genomföra på det sätt de finner lämpligt. Utbild- ningspolitiken är och bör förbli en nationell angelägenhet. Det nuvarande utbildningssamarbetet ryms till största delen inom ut- bildningsprogrammen och . Erfarenheterna av detta samarbete är goda. Enligt regeringens syn finns det anledning att diskutera utbildnings- samarbete inom tre områden utöver dem som behandlas i vitboken, näm- ligen vuxenutbildning, yrkesutbildning samt frågor om mångkulturalitet och integration. Skolans roll i lokalsamhället på ett mer deltagande förhållande till demokratin berör också skolan själv. Det gäller inte minst föräldrarnas relation till skolan. Dagens föräldrar ställer krav på att bli tagna i anspråk för att ge sina barn bästa möjliga stöd i läroarbetet. Det är en demokratisk och pedagogisk utmaning för skolan att svara mot dessa krav. Demokratisk därför att en öppen skolan utgör det natur- liga navet i ett levande lokalsamhälle och därmed kan öka delaktigheten. Demokratisk också därför att skolan som en av de största verksamheterna inom den gemensamma sektorn bär ett speciellt ansvar för att visa öp- penhet och lyhördhet gentemot medborgarna. Utmaningen att svara mot kraven från föräldrar att få påverka skolans arbete är också pedagogisk. Det stora och mycket svåra arbete som sko- lan skall utföra förutsätter stöd från hemmen. Föräldrarna är en viktig resurs för barns lärande, men det förutsätter ett nära och respektfullt sam- arbete mellan hem och skola. Båda parter måste bli respekterade på sina egna villkor. Skolan måste låta föräldrarna bli delaktiga i det som är skolans syfte, läroarbetet. 3.2 Arbetslivet förändras Arbetsmarknaden förändras snabbt, bl.a. genom den fortgående interna- tionaliseringen och den tekniska utvecklingen, framför allt inom IT-om- rådet. Detta påverkar arbetsorganisationen i arbetslivet. Gamla tjäns- testrukturer luckras upp och kompetenskraven på varje medarbetare sti- ger. Det är en utveckling som inte bara gäller industrin utan även tjänste- sektorn och offentlig verksamhet. De nya förutsättningarna innebär en helt annan konkurrenssituation för de gamla industriländerna. Den hårdnande konkurrensen och struktur- omvandlingen förändrar maktförhållandena i världen. Konkurrensen skärps inom en rad områden som varit skyddade från internatio- nell konkurrens. Allt fler produkter marknadsförs nu över hela världen. Produktion och produktutveckling kan nu ske där villkoren är mest gynnsamma de stora företagen har inte längre någon exklusiv anknytning till en särskild nation utan verkar i globala nätverk. I stället för tillgång på råvaror blir löner, närhet till marknader och tillgång på utbildad och kompetent ar- betskraft avgörande för var investeringarna görs. Utbildning och kompe- tensutveckling är avgörande för möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen och framför allt för utvecklingen av vår väl- färd. Arbetsmarknaden blir mer kunskapsintensiv Informationstekniken omvandlar hela branscher och ger förutsättningar för helt nya strukturer på arbetsmarknaden. En tydlig tendens är att upp- delningen av produktionen i varor och tjänster blir alltmer ointressant. Allt fler företag säljer hela system, där både varor och tjänster er- bjuds i ett paket. IT:s genombrott inom i stort sett alla områden, har med- fört att kunskap om tekniken och förmåga att använda den håller på att bli en grundförutsättning för att komma in på arbetsmarknaden. I rege- ringens proposition Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125) konstateras att sex av tio vuxna svenskar är datoranvändare . De senaste årens utveckling präglas visserligen av en allt större pro- duktion, men allt färre människor svarar för denna. I stället har ett informationssamhälle vuxit fram, där allt fler människor hanterar in- formation, vilket ökar kraven på kommunikations- och språkfärdigheter. Detta i sin tur ger förutsättningar att byta information i stället för att byta produkter, vilket leder till att produktionen kan ske lokalt nära markna- den. Förändringarna på arbetsmarknaden kännetecknas av att andelen ar- betstillfällen i varuproducerande företag minskar, medan andelen ökar i de tjänsteproducerande företagen. Högteknologisk industri kommer att svara för merparten av exporten. Kraven på personlig kompetens ökar. Fig. 1 Befolkningens utbildning i , och EU, procent av (Källa: ) har en förhållandevis hög genomsnittlig kompetens och utbild- ning hos befolkningen. Det gäller särskilt kvinnor och medelålders ar- betskraft. Jämförelsevis sämre är det med högt kvalificerad yngre arbets- kraft och bland grupper där det krävs speciella kompetenser t.ex. tekniker och företagsledare. En stor andel av den högutbildade arbetskraften finns inom den offentliga sektorn. av befolkningen har eftergymnasial utbildning. av befolkningen i åldern har kortare utbildning än gymnasieskola. Detta är en förhållandevis låg andel enligt jämförelser. Arbetet organiseras i nya former Det sker en fortgående decentralisering till enskilda grupper inom företa- get eller till mindre företag inom eller utom det större företagets ram. Många av de tjänster som tidigare utfördes inom det stora företaget läggs nu ut på mindre och specialiserade företag. Koncentration sker ofta till företagets kärnverksamhet. Även sådan verksamhet läggs i varierande omfattning ut på underleverantörer eller nya från moderbolaget avknop- pade bolag. Datorstöd gör det möjligt att producera i korta serier ända ner till för kunden helt skräddarsydd produktion. Parallellt med detta finns en ut- veckling mot billig massproduktion i långa serier. I denna utveckling kan knappast konkurrera, utan vår konkurrensfördel ligger i produk- tion med högt teknikinnehåll. Det förutsätter dock en kraftigt ökad ut- bildning inom främst de naturvetenskapliga och tekniska områdena. En konsekvens av decentraliseringen inom företag och offentlig sektor är att arbetsorganisationen blir mer platt och att cheferna på mellannivå håller på att försvinna. Ledningens uppgift är av övergripande karaktär, medan arbetstagaren eller arbetsgruppen får stor frihet att organisera ar- betet. Många uppgifter blir mer kvalificerade och färre arbetstagare blir därmed lätt utbytbara. Detta förändrar också den traditionella uppdel- ningen i arbetare och tjänstemän, eftersom alla tillmäts ett större ansvar och även ett ansvar för att utveckla arbetet. Genom att arbeta i nya former lär man sig nya saker och vidgar sin kompetens. Delegering av ansvar och ett vidgat arbetsinnehåll är av stor betydelse för den enskildes arbetsmiljö. Allt fler arbetsplatser strävar nu mot att utveckla lärande or- ganisationer. En flexibel arbetsorganisation karaktäriseras av ett stort mått av delegering av ansvar, inflytande och ett ständigt lärande. får vi räkna med att betydligt fler människor kommer att byta arbete under sitt yrkesliv. Det gäller således att skapa förutsättningar för att allt fler skall utveckla sådana personliga egenska- per och sådan kompetens som gör dem starka på arbetsmarknaden. En viktig del av en sådan kompetens är en grundutbildning som ger kunska- per och förutsättningar att utveckla kreativitet och förändringsberedskap. Den framtida utbildningen måste också ständigt byggas på med ett konti- nuerligt lärande. Lärande i arbetet blir därför vid sidan av traditionell personalutbildning en mycket viktig del av framtidens kompetensutveck- ling. Utbildning för tillväxt Utbildning är en investering för framtiden. Arbetskraftens utbildning och kompetens har avgörande betydelse för produktivitetsutveckling och till- växt. Att så snabbt har kunnat utvecklas från fattigdom till ett välfärdssamhälle, beror till stor del på en tidig insikt om betydelsen av att lyfta hela folkets utbildningsnivå. En god utbildning är nu viktigare än någonsin, när samhället förändras snabbt och genomgrip- ande. Det är därför viktigt att håller jämna steg med utvecklingen i omvärlden. Ur ett tillväxtperspektiv utgör det svenska utbildningssystemet en god grund att bygga på för att ytterligare höja ambitionen för ett livslångt lä- rande. Det vill säga ett lärande som ger en utbildning av god kvalitet i ungdomsskolan, men där lärandet inte upphör i och med att den formella utbildningen är klar utan vävs samman med ett kontinuerligt lärande i och utanför arbetslivet. Utbildningssystemet måste också ges en sådan inriktning och utveckla sådana arbetsformer som förbereder eleverna för framtidens arbetsliv. En viktig del av en sådan kompetens är en utbildning som ger förutsättningar att utveckla kreativitet, förändringsberedskap, kommunikativ förmåga, språkfärdigheter och social kompetens. Ett kontinuerligt lärande ger för- utsättningar för ett innovativt tänkande och stimulerar entreprenöranda. Den svenska modellen med ett stort offentligt finansierat utbildnings- system ger förutsättningar för att det kontinuerliga lärandet skall komma alla till del och därmed vara en verksam del av tillväxten och fördel- ningspolitiken. Utbildning för arbete En stor del av arbetskraften står utanför arbetslivet. Regeringen har därför deklarerat att arbetslöshetsbekämpningen är den allt överskug- gande uppgiften. Målet är att skall ha halverat den öppna arbets- lösheten till . Även med detta mål kvarstår en betyd- ande grupp, som står utanför arbetsmarknaden. I regeringsförklaringen framhölls det livslånga lärandet som en hörnsten i kampen för ett gott samhälle och mot arbetslösheten. Hög arbetslöshet är inte endast ett svenskt problem utan finns i hela . Eftersom problemen är likartade är det regeringens uppfattning att lösningarna också delvis måste sökas på den europeiska nivån. Ett viktigt inslag i den europeiska politiken är att integrera Öst- och Central- i det ekonomiska och politiska samarbetet. För del är det särskilt med ca 100 miljoner människor som står i cent- rum. En integration av Öst- och i den europeiska markna- den innebär att kommer att utsättas för lågpriskonkurrens, men med integrationen följer också en ny och stor potentiell marknad för svenska produkter och tjänster. Den tekniska utvecklingen kommer även fortsättningsvis att leda till att arbeten försvinner. kommer många nya arbeten till genom denna utveckling, men det kräver en ständig beredskap för förändring. Arbetslivets förändring innebär en minskad efterfrågan på lågutbildad arbetskraft. Enligt tillkommer nya arbetstillfällen inom mer kvalificerade verksamheter med krav på högre kvalifikatio- ner, som en lika stor andel mindre kvalificerade arbetstillfällen försvinner. Arbetslivet har behov av personal med förmåga att arbeta både självständigt och i lag samt förmåga och vilja att lära nytt. Personalen måste därför ha en bred kompetens. Andelen arbetstillfällen med låga kvalifikationskrav blir allt mindre. har utbildning blivit ett av de viktigaste medlen mot arbetslöshet. Utbildning för aktivt medborgarskap Den växande klyftan mellan väljare och valda kan ses som ett uttryck för en vanmakt som måste mötas med ökade möjligheter för människor att delta i det demokratiska samhällsbygget. I ett sådant perspektiv spelar utbildning en avgörande roll för människors personliga utveckling och självförtroende. Skolan måste också som en viktig del i samhället låta medborgarna få ett mer direkt inflytande över verksamheten. konstate- rade att skolan är det område i samhället där möjlig- heten till medborgarinflytande var sämst. Så skall det inte vara och rege- ringen har tagit en rad initiativ för att stärka elevers och föräldrars inflyt- ande över verksamheten i skolan. 3.3 Förändrade villkor för barns och ungdomars socialisation Barn och ungdomar växer in i ett samhälle de socialiseras och utveck- lar ett språk. De tillägnar sig normer och föreställningar, sätt att se på sig själva, sin omvärld och framtiden. Unga människor socialiseras annor- lunda jämfört med tidigare generationer. Det påverkar deras håll- ning till lärande och skola, vilket har betydelse för skolarbetets organise- ring och innehåll. Skolan måste förändras dels för att samhället ställer nya krav, dels för att eleverna ställer andra krav. Dagens barn och ungdomar är mindre bundna vid traditioner än tidi- gare generationer. De ser det inte som förutbestämt hur deras liv skall gestalta sig, utan räknar med att själva kunna välja livsstil, yrke, bostads- ort etc. För dem är det inte självklart att överta tänkesätt och normer från den äldre generationen. De känner inte att de måste bli som sina föräld- rar. Unga människor vet mer om det vuxna livet och om världen utanför familjen och närsamhället. De får tidigt kännedom om andra människors villkor och vanor, om andra länder och kulturer och om andra sätt att leva. Genom massmedierna möts de av ett flöde av intryck som är ofantligt mycket större . Även om unga människor tror sig om och även har stora möjligheter att i större utsträckning än sina föräldrar kunna välja liv och framtid, är det långt ifrån alla som kan välja. Många upplever genom segregation och begränsade möjligheter en tillvaro med få alternativ. Det finns en allvarlig risk att en del av dessa unga människor hänvisas till ett liv utan- för samhället, utan plats i arbetsliv eller andra sociala gemenskaper. Familjemönstren har förändrats radikalt . Män och kvinnor förvärvsarbetar i nästan lika stor utsträckning. Den alltmer ut- byggda barnomsorgen har blivit en naturlig del av de flesta barns upp- växtmiljö. Hemmens ansvar för barns fostran och utveckling från tidig ålder kompletteras med insatser av det offentliga. När barnen kommer till skolan har de flesta bakom sig av förskoleverksamhet i grupp. En gemensam grund av normer och värderingar har då redan kommit barnen till del. Att barn till arbetslösa är en grupp som kan hamna utanför barnomsor- gen, har blivit ett fördelningspolitiskt problem. Detta accentueras av att arbetslösheten har drabbat vissa grupper hårdare än andra invandrare, lågutbildade, unga ensamstående mammor och ofta är koncentrerad till socialt utsatta bostadsområden i och omkring storstäderna. Förskjutningar av normer och föreställningar har också direkt betyd- else för skola och utbildning. Unga människor är mer upptagna av och mindre benägna att skjuta upp behovstillfredsställelse till en avlägsen framtid. Förskjutningarna gäller också hållningen till auktoriteter. Vuxna har inte längre en självklar auktoritet enbart därför att de är vuxna. De vuxna måste förtjäna sin auktoritet, visa varför de har den och ar- beta för att behålla den. Normer och föreställningar påverkas nu som tidigare av social tillhö- righet. Klasskillnaderna är inte utraderade. som människor i allmänhet har fått det bättre och levnadsnivån har höjts, har ojämlikheten bestått och t.o.m. ökat. Flera undersökningar har visat att elevers föreställningar om framtiden i hög grad påverkas av deras sociala bakgrund och av vilket kön de tillhör. Olika socialisationsmönster uppträder vid sidan om varandra. I den meningen har mångfalden i samhället ökat. Många barn och ung- domar har t.ex. invandrarbakgrund. Det innebär att en stor del av dem kommer till skolan med andra normer och mönster än de som finns i majoritetssamhället. Hemmens läroplaner kan därmed komma i kon- flikt med det som händer i skolan. Lärarna och skolan måste aktivt och medvetet arbeta för att balansera de skillnader i bakgrund och förutsätt- ningar som finns mellan olika elever, så att principen om en likvärdig utbildning kan upprätthållas för alla elever. Ungdomstiden förlängs Ungdomstiden har förlängts. Människor går tidigare in i det som kallas ungdomstid och senare ur den. Det beror å ena sidan på att puberteten kommer tidigare och å den andra på att ungdomar får vänta allt längre på att bli socialt oberoende av vuxna, bl.a. därför att skoltiden har förlängts och inträdet på arbetsmarknaden sker . Puberteten har en biologisk sida och en psykologisk. I båda dessa av- seenden har det skett en förskjutning till tidigare ålder. Barn blir i biolo- gisk mening vuxna tidigare. När det gäller den psykologiska föränd- ringen har barns kunskap om vad det innebär att vara vuxen stor betyd- else. Barn vet mer genom att de vuxna öppet visar hur deras liv ser ut och genom att medierna speglar vuxenlivet ur en mängd aspekter. Ungdomarna får dock vänta allt längre på att bli vuxna i den sociala meningen av oberoende. Förändringen av arbetslivet är särskilt betydel- sefull i detta sammanhang. Läget på arbetsmarknaden har stor betydelse för ungdomars livsvillkor. har arbetslösheten bland ungdomar ökat kraftigt. uppgick den till för ungdomar i åldern 20- . Därutöver deltar många ungdomar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ungdomars inträde på arbetsmarknaden har förskjutits uppåt i åldrarna. Det beror bl.a. på förlängd utbildningstid. Lågkonjunkturen slår hårt mot ungdomarna som skall in på arbetsmarknaden. Det kärva läget begränsar dels möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden, dels möjligheterna för studerande att genom extraarbete dryga ut sin ekonomi. Om den höga ungdomsarbetslösheten blir bestående, påverkar den framtidstron och får dessutom långsiktiga effekter i segregerande riktning. Utbildningsbakgrunden har betydelse för utsikterna på arbetsmarkna- den. Ju kortare utbildning man har, desto större är risken att drabbas av arbetslöshet. Bland de unga är lågutbildade och invandrarungdomar de mest utsatta grupperna. Skillnaderna ökar mellan de ungdomar som för- mår att hävda sig i en hårdnande konkurrens på utbildnings- respektive arbetsmarknadsområdet och dem som inte förmår det. Arbetslöshet inne- bär inte bara en ekonomisk förlust, utan också att man förlorar sin plats i ett socialt sammanhang. Att ungdomar etableras senare på arbetsmarknaden innebär att de un- der saknar möjlighet att försörja sig själva. Att bli ekono- miskt oberoende av sina föräldrar är ett viktigt steg i frigörelseprocessen mot att bli vuxen. Eftersom möjligheterna att försörja sig påverkar uppbrottet hemifrån, blir allt fler ungdomar kvar allt längre i föräldra- hemmet. En förlängd utbildningstid och en stor arbetslöshet har lett till svårigheter för ungdomar att finansiera ett eget boende. Ungdomars situation i dagens samhälle kan beskrivas med hjälp av be- greppet marginalposition . Karaktäristiskt för en sådan position är att man befinner sig mellan två grupper utan riktigt fäste i någon. är man varken barn eller vuxen. Man har ingen plats i ar- betslivet och inte det sociala ansvar, som följer med en sådan plats. Denna relativa avskärmning från vuxenvärldens offentliga liv innebär också en avskärmning från inflytande. Ungdomar är i beroendeställning. Deras förmåga att lösa samhälleliga uppgifter efterfrågas inte. Detta innebär att kraven ökar, framför allt på utbildningsinstitutio- nerna, att erbjuda unga människor stort inflytande och meningsfullt ar- bete. Eftersom ungdomar befinner sig i skolan, är det ännu viktigare än tidigare att de får möjlighet att axla ett vuxet ansvar för sin utbildning. Om de inte får denna möjlighet, om skolan i stället infantiliserar dem, då blir ungdomstidens motsättningar allt starkare och allt svårare att bearbeta.