prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Europeiska kommissionen har i ökande utsträckning visat intresse för användning av rymdteknik för genomförande av sin politik inom bl.a. kommunikations-, jordbruks- och miljöområdena. Det är regeringens uppfattning att rymdsatsningarna kommit väl till godo, såväl från näringspolitiska, forskningspolitiska, regionalpolitiska som europapolitiska synpunkter. Regeringen delar utredningens uppfattning att det rymdtekniska kunnandet hos industrin bör få fortsatt möjlighet till långsiktig utveckling i internationell samverkan. Vidare bör samverkan mellan företagen och högskolorna vad gäller den högtekniska utvecklingen öka ytterligare. Vad gäller remissinstansers påpekande om behovet av utvärdering av rymdforskning har regeringen erfarit att en utvärderingsprocess har påbörjats i samarbete mellan Rymdstyrelsen och avseende rymdfysikområdet. Regeringen har i avsnitt 3.13.1 redovisat sin avsikt att göra en översyn av deltagande i internationella storskaliga forskningssamarbeten. Även deltagandet i ESA:s vetenskapliga program bör ingå i en sådan översyn. Rymdstyrelsen bör ingå i den samverkansgrupp för forskningsråden som regeringen avser att tillskapa för att främja tvärvetenskap (se avsnitt 10.2.6). Regeringen är positiv till utredningens förslag till en ny övergripande målformulering för all statligt finansierad rymdverksamhet. Inom ramen för denna kan mätbara verksamhetsmål formuleras av respektive myndighet. Hittillsvarande mål för svensk rymdverksamhet, vilka uttrycks som utrikes/europapolitiska, näringspolitiska, forskningspolitiska och regionalpolitiska, ryms inom den föreslagna nya målformuleringen. 14.5.2 Utvecklingen av energisystemet Det statliga energiforskningsprogrammet har bedrivits . beslutade (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399) om energiforskningsprogrammets inriktning. De övergripande målen för energiforskningen är att skapa vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med beslut om riktlinjer för energipolitiken. Energiforskningsprogrammet har sedan starten innefattat stöd till bl.a. forskning och utveckling av teknik för tillförsel av biobränslen. Ny miljövänlig teknik för förbränning och förgasning av fasta bränslen har utvecklats och kommit till användning, liksom ny teknik för effektivare energianvändning. Betydelsefulla steg har tagits i utvecklingen av vindkraft. Kunskap och kompetens har vidare byggts upp främst inom universiteten och högskolorna, när det gäller teknik som beräknas kunna bli kommersiellt tillgänglig under de kommande decennierna. Det gäller exempelvis energilagringsteknik och solceller. Genom energiforskningsprogrammet har kunskapen om de specifikt svenska förhållandena, energislagens möjligheter och teknikens förutsättningar med tiden lett till en fokusering på insatsområden med goda framtidsutsikter som kan bli strategiskt viktiga för i omställningen av energisystemet. Flera utvärderingar ger belägg för att energiforskningen är av god kvalitet. Det statliga stödet till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet var som störst . har insatserna koncentrerats och det statliga stödet har efter hand minskat. - 1993 har energiforskning och utveckling utgjort i genomsnitt av statens totala forsknings- och utvecklingsinsatser. /95 var andelen . har granskat de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet och analyserat behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. En utgångspunkt för kommissionens arbete har varit energipolitiska mål att på kort och långt sikt trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära. har redovisat slutbetänkandet (SoU 1995:139) Omställning av energisystemet med överväganden om bl.a. energiforskningen. Till betänkandet har fogats ett omfattande underlag (SOU 1996:140, del 1-4). Betänkandet har remissbehandlats och yttrandena har sammanställts i (Ds 1996:55). Kommissionen har inom ramen för sitt arbete genomfört en analys av de resultat som har nåtts inom ramen energipolitiska överenskommelse. Energiforskningsprogrammets betydelse för omställningen har därvid bedömts mot bakgrund av hur de senaste årens omvärldsförändringar har påverkat förutsättningarna för omställningen av energisystemet. Det gäller bl.a. medlemskapet i EU och betydelsen av insatser i internationella projekt. Flertalet remissinstanser instämmer med kommissionens överväganden eller lämnar det utan invändning. Kommissionen pekar på ett behov av förändringar i energiforskningsprogrammet. Energiforskningen skall tillsammans med övriga energipolitiska program effektivt bidra till att möjliggöra omställningen av energisystemet. Forskningen och övriga insatser vid universitet och högskolor för utvecklingen av förnybara energislag och ny energiteknik bör därvid nära samordnas med utveckling och demonstration av ny elproduktionsteknik. Det är viktigt att den kunskap och de erfarenheter som erhålls genom programmet sprids till berörda aktörer som kraftföretag, kommuner och tillverkare. Särskilda resurser bör därför, enligt , reserveras för demonstrations- och pilotanläggningar, t.ex. för den förgasningsteknik som är under utveckling. Finansieringen av insatser för forskning, utveckling och demonstration är i stort sett lika fördelad mellan staten, kraftföretagen och den tillverkande industrin. anser att de statliga insatserna bör ha ett mer långsiktigt perspektiv än marknadsaktörernas. Staten bör därvid i högre grad prioritera kunskaps- och kompetensutveckling genom finansiering av energiforskning vid universitet och högskolor. Enligt Energikommissionen motiveras ett samlat statligt nationellt energiforskningprogram av såväl energi- och miljöfrågornas dignitet och komplexitet i samhället som att det fordras en effektivare och för miljön acceptabel tillförsel och användning av energi. analys överensstämmer i detta avseende med bedömningarna i Energiforskningsgruppens Energiforskningens mål och medel (Ds 1992:122) och IVA:s studie av det statliga energiforskningsprogrammet för kommande generationer. förordar mot denna bakgrund att energiforskningen åter ges större resurser och att energiforskningsprogrammet kompletteras med strategier och specifika åtgärder som bidrar till teknikens utveckling och marknadsanpassning. bör fortsatt prioritera forskningsområden och internationellt samarbete där insatserna kan väntas ge ett väsentligt bidrag till omställningen av det svenska energisystemet. Den nationella utvecklingen på energiområdet kan stärkas om svenska fördelar utnyttjas mer aktivt för att fördjupa och ta tillvara det internationella samarbetet. Det är av stor vikt att de forskningsresultat och den tekniska utveckling som kommer fram i andra länder integreras med det svenska utvecklingsarbetet. Det svenska deltagandet i det internationella forskningssamarbetet bör utföras mer målinriktat med syfte att stärka svensk forskning och utveckling och demonstration på energiområdet. Strategisk omvärldsbevakning genom teknik- och områdesöversikter samt in- ternationell bevakning bör ges en större tyngd i verksamheten. Effektiviseringen av energiforskningsinsatserna är dock otillräckliga för att fullt ut kompensera för att statens satsningar på energiforskning har minskat under det senaste årtiondet. Från att ha haft en internationellt sett hög nivå har nu mindre energiforskning än jämförbara länder. Det är regeringens uppfattning att utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem är en omfattande uppgift som ställer stora krav på hela samhället. Energiforskningen och den tekniska utvecklingen har en strategiskt viktig funktion i denna process som förutsätter gemensamma insatser från staten och näringslivet. De framtida insatserna måste vara både kraftfulla och målinriktade. Kraftfulla insatser till energiforskning, utveckling och demonstration inom prioriterade områden bidrar till den svenska industrins förnyelse. Regeringen avser att återkomma med förslag vad gäller inriktningen och utformningen av energiforskningen i den kommande energipolitiska proposition där samverkan med övriga energipolitiska program och åtgärder betonas. 14.5.3 Provnings- och mätteknisk forskning och utveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen avser att utfärda närmare | | anvisningar för att stärka mät- och provningsteknikens ställning i| | näringslivsinriktad FoU. Provnings- och mätteknik har breda branschövergripande tillämpningar. Området har hög prioritet i EU-samarbetet och i EU:s forskningsprogram. Uppgifter inom detta område utförs för staten av (). Genom en kvalificerad provnings- och mätteknik uppnås stärkt industriell konkurrenskraft och bättre förutsättningar för tillämpning av ny teknik, produktutveckling och kvalitetssäkring. Vidare ges en god grund för rationella samhällsbeslut avseende säkerhet, resurshushållning och god miljö. Ett effektivt undanröjande av handelshinder genom relevanta och reproducerbara standarder och metoder leder till ömsesidig acceptans av provningsresultat och certifikat. Skälen för regeringens bedömning: Provnings- och mätteknik är väsentliga storheter i FoU-processen inte minst för att föra forskningsresultat till nyttig användning. I dessa sammanhang är en god nivå på den statliga infrastrukturen inom provnings- och mätteknik en väsentlig del. Inom bl.a. miljöområdet kommer krav att ställas på utvärdering, certifiering och systembedömning. Kretslopp- stänkandet behöver kopplas till nya omfattande områden av teknisk utvärdering. Regeringen har för avsikt att skapa bättre förutsättningar för att provnings- och mätteknik ges en starkare ställning i näringslivsinriktad FoU. Detta kräver ett utvecklat samarbete mellan SP och högskolor, näringslivet, forskningsinstitut och sektorsforskningsorgan. Regeringen avser att ge SP i uppdrag att bidra till ett sådant ökat samarbete samt att aktivt arbeta för industrins utnyttjande av FoU-resultat och teknikutbyte med andra länder genom deltagande i internationella projekt. Utvecklingen och samordningen av provnings- och mättekniken bör inriktas på följande områden: konkurrenskraft/kvalitet, utveckling av små och medelstora företag, hälsa/arbetsmiljö, energi, miljö/kretslopp samt deltagande i EU:s forskningsprogram. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En oberoende utvärdering av | | forskning, bör genomföras under andra | | . Utvärderingen bör bl.a. ge underlag för hur den | | framtida forskningen om regionala frågor bör vidareutvecklas. | | Utvärderingen bör omfatta såväl SIR:s forskningsprogram för | | som myndighetens verksamhet och dess | | betydelse för den regionala utvecklingen. De övergripande målen för regionalpolitiken är uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Den nationella regionalpolitikens uppgift är att säkerställa vissa mål när det gäller boende, arbete och god miljö i landets alla delar. En grundläggande förutsättning för att de regionalpolitiska målsättningarna skall kunna förverkligas är att regionalpolitiska hänsyn genomsyrar hela regeringens arbete. Levnadsförhållanden och förutsättningarna för tillväxt påverkas av betydligt fler åtgärder än de som inbegrips i utgiftsområde 19, regional utjämning och utveckling. Exempelvis påverkar beslut om kommunikationssystems utformning, insatser på kulturområdet, riktlinjer för statliga verk och högre utbildning på olika sätt möjligheterna att nå de regionalpolitiska målen. I regeringens vårproposition (1995/96:150) framhölls att den regionala utvecklingen blir allt viktigare. Tillväxten måste komma hela landet till del. Varje region bär på en egen tillväxtkraft, och denna måste tas tillvara för att det sammanlagda resultatet skall bli så positivt som möjligt. Kunskap som regional utvecklingsmotor har kunskap och kunskapsproduktion uppmärksammats som en allt viktigare faktor för regional utveckling. De mindre och medelstora högskolorna har en nyckelroll i den bemärkelsen att de har en växande betydelse för det regionala arbetslivet både genom direkt kunskapsöverföring och tillgång till kvalificerad arbetskraft. Regeringen beslutade och att avsätta totalt av regionalpolitiska medel för att främja vissa forsknings- och utvecklingsinsatser i regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet med satsningen är att i gemensamma verksamhetskoncept uppgradera företagens kompetens och teknisk kapacitet och att skapa nya länkar till både små och stora företag inklusive kooperativa sådana företag samt institut och högskolor. Ett stort antal idéer och ansökningar presenterades varav 80 slutgiltiga förslag lämnades in. Efter ett ingående bedömningsarbete har , som ansvarar för projektet, valt ut 22 företagsgrupperingar om ca 220 företag. En lägesrapport skall inkomma och en slutrapport . , , har i sin nuvarande form funnits . I samband med att blev en självständig myndighet omlokaliserades verksamheten till . SIR:s övergripande mål är att initiera och samordna forskning om regional utveckling samt att sprida kunskap om denna. Institutet har omfattande kontakter med forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut i och utanför . Skälen för regeringens bedömning: Regionalpolitiken, liksom övrig politik som syftar till att främja den regionala utvecklingen, måste vara väl förankrad i kunskap om de nationella och internationella drivkrafter som bidrar till att forma de regionala utvecklingsförloppen. Det är också viktigt att ha kunskap om olika åtgärders effekter och effektivitet. Bidrag från forskningen är en viktig del av detta. En betydande del av relevant forskningsmässig kunskap kommer främst från allmän ekonomisk och samhällsvetenskaplig forskning som bedrivs i och utomlands. Det är dock angeläget att det i bedrivs forskning som vilar på regionalpolitisk grund. I detta sammanhang spelar (f.d. ERU), en viktig roll. har byggt upp en fungerande regionalpolitisk forsknings- institution. Regeringen avser att ge myndigheten i uppdrag att formulera ett forskningsprogram för . Forskningsprogrammet bör bestå av två huvuddelar, dels konsekvenser av medlemskap i (i enlighet med uppdrag i regleringsbrev 94/95, dels regional utveckling ur ett jämställdhetsperspektiv. Inriktningen på SIR:s forskning stämmer väl överens med de mål som formulerats. De resultat som uppnåtts bedöms som goda. Tillämpad samhällsvetenskaplig forskning är dock en komplex verksamhet. Särskilda avstäm- ningar bör göras med jämna mellanrum. En oberoende utvärdering av bör göras . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Särskilda medel bör anvisas för främjande av| | konkurrensforskning . Medlen bör | | disponeras av . Konkurrensforskning avser insatser inom främst de ekonomiska och juridiska vetenskaperna och har som syfte att öka förståelsen kring bl.a. marknaders funktionssätt och hur offentliga regleringar påverkar olika marknader. I enlighet med förslag i prop. 1992/93:170 om forskning för kunskap och framsteg har /94 - 1995/96 anslagit särskilda medel motsvarande knappt 20 milj. kr för främjande av forskning inom konkurrensområdet. Medlen har disponerats av efter samråd med det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. I samband med förberedelsearbetet inför den nya konkurrenslagstiftning som infördes konstaterades att forskningen på konkurrensområdet var relativt begränsad. Det gällde bl.a. empiriska forskningsresultat inom den ekonomiska vetenskapen av relevans för svenska förhållanden. Med utgångspunkt från bedömningen att konkur- renspolitiken i viktiga avseenden måste bygga på kunskaper om olika marknaders funktionssätt, konkurrensbegränsningars effekter samt även effekter av vidtagna åtgärder för att främja konkurrensen, framhölls betydelsen av att i ökad utsträckning kunna basera det konkurrensfrämjande arbetet på resultat från forskning. Ett viktigt resultat av hittillsvarande insatser är att organisationen och formerna för det forskningsfrämjande arbetet etablerats. Tyngdpunkten i det löpande arbetet har legat på att informera om möjligheterna att få stöd till konkurrensforskning och att ta ställning till de projektansökningar som kommit in till verket. Totalt har det kommit in ca 100 ansökningar om stöd, vilket motsvarar ett ansökt belopp om ca . Den summa som anslagits till eller bundits upp i forskningsprojekt uppgår till ca . Kännetecknande för arbetet under uppbyggnadsskedet har varit den uttalade kvalitetsinriktningen vid beviljandet av forskningsstöd. Skälen för regeringens bedömning: Betydande enighet råder bland såväl svenska som utländska bedömare att bristande konkurrens är en bidragande orsak till nuvarande samhällsekonomiska problem i . Regeringen har i samband med den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) också framhållit konkurrensens betydelse för möjligheten att få en ökad tillväxt och därmed också att komma till rätta med den höga arbetslösheten. I det sammanhanget finns det alltjämt skäl att understryka betydelsen av att det konkurrensfrämjande arbetet baseras på resultat från relevant forskning. Regeringen gör därför bedömningen att det är av vikt att resurser avsätts även framgent så att det aktiva stödet till konkurrensforskning i nuvarande form inte blir en tillfällig och alltför kortsiktig insats. De medel som avsätts för bör även fortsättningsvis disponeras av efter samråd med det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. Det torde vara av särskild vikt att uppmärksamma projekt med inriktning mot tillämpad forskning. Behovet av besparingar på statsbudgeten innebär dock att en större neddragning av anslaget måste göras . För att hålla nivån på det forskningsfrämjande arbetet uppe bör neddragningen tillfälligt kunna mötas med hjälp av de medel som reserverats . För budgetåren 1998 och 1999 avser regeringen genom omprioriteringar dock kunna öka utrymmet i förhållande till anslaget , i enlighet med förslag i budgetpropositionen. 14.5.6 Forskningsprogram på turismens område -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Ökade insatser bör göras inom forskning om| | turism som ett led i en stärkning av turistnäringen. | | har vid behandlingen av propositionen, Vissa åtgärder för att | | halvera arbetslösheten , beslutat att anvisa medel | | för ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt.| | Regeringen avser att ur denna ram anvisa | | som motfinansiering till en satsning inom . Turistdelegationen har på regeringens uppdrag utarbetat ett handlingsprogram för utveckling av svensk turism, vilket inlämnats till regeringen . Kompetensutveckling är ett av de områden i handlingsprogrammet där, enligt Turistdelegationen, insatser krävs. Turismens ekonomiska, sociala och miljömässiga roll i samhällsutvecklingen ställer nya krav på utbildning och forskning. Beredskapen för såväl konkreta insatser i samverkan med näringsliv och samhälle som utvecklingsinsatser för att möta framtida behov är begränsad. I programmet för mål 6-området inom , delprogrammet 2.1 Forskning och utveckling, föreslås en satsning på forskning om turism vid i . Denna har utarbetat ett förslag till forskningsprogram med tyngdpunkt på ämnesområdena destinationsutveckling, företagandets villkor, turismen och informationstekniken, turismen och miljön, säkerhets- och riskfrågor samt kulturarv och interkulturella aspekter. Forskningsprogrammet har en tvärvetenskaplig ansats som omfattas av ett flera akademiska discipliner. har på regeringens uppdrag utrett behovet av och vidareutvecklat det program för forskning om turism som har utarbetats av . föreslår vidare att Turistdelegationen får i uppdrag att undersöka möjligheten att göra en nationell insats för kompetensutveckling i turistbranschen med hjälp av mål 2, 4 och 6 samt det föreslagna kunskapscentret vid . Kostnaden för det förslag till forskningsprogram som presenterat är . Den svenska motfinansieringen för femårsperioden sker genom medverkan av statliga, regionala och kommunala organ samt genom egen prioritering. Därtill kommer insatser från näringen. På grundval av detta kan beslut om EU-finansieringen fattas av för Mål 6. Skälen för regeringens bedömning: Turismen avses få större betydelse både som näring och för sysselsättningen. Regeringen anser att näringen har en potential som ännu inte till fullo utnyttjats, delvis beroende på bristande kunskaper. Kunskapsutveckling inom turismområdet behöver därför stärkas i . Av den svenska motfinansieringen återstår totalt av femårsperioden. Regeringen har, inom ramen för de medel som anvisats för småföretagsutveckling i propositionen om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) anvisat totalt för för att på så sätt säkra den svenska motfinansieringen av det föreslagna forskningsprogrammet. verksamhet omfattar frågor som rör kommuner och landsting under utgiftsområde 25, frågor som rör länsstyrelser, byggande och bostäder, fysisk planering och byggd miljö samt lantmäteri under utgiftsområde 18, frågor som rör invandrares introduktion och integration i det svenska samhället under utgiftsområde 8, folkrörelsefrågor, idrottsfrågor och ungdomsfrågor under utgiftsområde 17 samt kooperationsfrågor och konsumentfrågor under utgiftsområde 24. har ett övergripande ansvar för forskning och utvecklingsarbete som rör dessa områden. Mycket av den forskning som har betydelse för verksamhetsområden bedrivs vid universitet och högskolor. Huvuddelen av den forskning som bedrivs finansieras genom anslag under utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning (). () ansvarar för samordning och utveckling av forskning kring byggnader och den byggda miljön. () ansvarar i huvudsak för grundforskning och tillämpad forskning inom det integrationspolitiska området. För konsumentforskning finns ett särskilt anslag under huvudtitel som anvisats till . I nedanstående tabell redovisas de anslag för forskning som finns under huvudtitel (miljoner kr): --------------------------------------------------------------------- Område Anvisat Förslag båBeräknat Beräknat bå 1995/96 1997 bå 1998 bå 1999 --------------------------------------------------------------------- Byggforsk- 247,1 169,2 174,4 179,3 ningsrådet --------------------------------------------------------------------- Konsument- 3,0 2,1 2,1 2,2 forskning --------------------------------------------------------------------- Summa: 250,1 171,3 186,5 191,5 --------------------------------------------------------------------- 15.1 Forskning om den offentliga sektorn -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att åtgärder vidtas för att| | vidareutveckla dialogen mellan praktiker och forskare. Det är | | vidare angeläget att resultat från forskning om den offentliga | | sektorn i ökad utsträckning kommer till användning i praktiskt | | samhällsarbete. har vid olika tillfällen markerat att forskning om den offentliga sektorn bör ges hög prioritet. forskningspolitiska beslut (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:FiU28, rskr. 1989/90:329) anvisade ytterligare medel till ett programarbete för forskning om den offentliga sektorn. beslutade att godkänna regeringens förslag rörande forskning om den offentliga sektorn (prop. 1991/92:16, bet. 1991/92: FiU4, rskr. 1991/92:14). Beslutet innebar att de medel som anvisats för denna forskning och som /93 uppgick till totalt fördelades så att avsattes till två centrumbildningar i och och avsattes till för finansiering av ett statsvetenskapligt och ett företagsekonomiskt forskningsprogram. Samtliga statsvetenskapliga institutioner har medverkat i programmet .