prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — I stället för en röstlängd med fast giltighetstid anser regeringen att det bör införas ett system där röstlängden bara tas fram när det skall hållas val, folkomröstning eller annan omröstning. En sådan röstlängd bör tas fram inför ordinarie val till , landstings- och kommun-fullmäktige liksom om det utlyses extra val eller omval till eller vid omval till landstings- eller kommunfullmäktige. Röstlängderna skall också tas fram vid val till , inför rådgivande folkomröstning i hela landet och vid folkomröstning i grundlagsfråga. Röstlängd och röstkort för ett visst landsting eller en kommun bör också kunna tas fram inför lokala folkomröstningar. Även vid det kommande valet till kyrkofullmäktige eller direktvalda kyrkoråd bör en röstlängd tas fram enligt det nu föreslagna systemet. vallagskommittés förslag med en kvalifikationsdag som inte är bestämd till ett visst datum utan i stället knuten till före valdagen, skapar förutsättningar för detta. Med den utgångspunkt som ovan angetts, nämligen att tiden mellan kvalifikationsdagen och valdagen bör sättas så kort som det är möjligt, som det fortfarande finns en möjlighet att granska röstlängderna och att administrera röstlängderna, bör kvalifikations-dagen kunna bestämmas före valdagen. Regeringen föreslår således att kvalifikationsdagen bestäms före valdagen vid ordinarie val till , landstings- och kommunfullmäktige. Motsvarande bör också gälla vid extra val eller folkomröstningar som inte sker i samband med ordinarie val samt vid val till . Enligt nuvarande reglering börjar poströstningen före valdagen. Röstning på posten kräver att väljaren har ett röstkort. Med det nya systemet med en kvalifikationsdag före valdagen går det inte att, vid ordinarie val, garantera att alla väljare kan få sina röstkort innan förtidsröstningen på posten börjar. Det är emellertid väsentligt att väljarna när poströstningen startar också har fått sina röstkort. vid har i sitt remissvar uttalat kritik mot en sådan inskränkning. pekar på att poströstningens generösa bestämmelser i hög utsträckning bidragit till att upprätthålla ett internationellt sett högt valdeltagande i vårt land. Ett stort antal väljare väljer att poströsta. av väljarna har under de senaste ordinarie valen valt denna form av röstning. Poströstningen har tveklöst utvecklats till en form för röstning som har en kraftig inverkan på valdeltagandet. Sett ur ett mer principiellt perspektiv vore det i och för sig att föredra om dessa väljare kunde och ville rösta på valdagen. Inte minst för att valrörelsen är som mest intensiv före valdagen borde så många väljare som möjligt få chansen att ta del av innehållet i den politiska debatt som förs strax före valet, innan de röstar. Som redan konstaterats har dock möjligheten att rösta genom poströstning stor betydelse i det svenska valsystemet. Särskilt i glesbygder är det en service som är av stor vikt. Poströstningen utgör därför ett angeläget komplement till röstningen i vallokal när det gäller att uppnå ett högt valdeltagande. Regeringen överväger därför inte några mer grundläggande ingrepp i förtidsröstningen. är det av betydelse i sammanhanget att konstatera att det bara är ett fåtal av dessa väljare som röstar i poströstningsperioden. Av det totala antalet poströstande är det endast som röstar under de inledande dagarna. För framställning av röstkort visar system för framställning av röstlängder och röstkort att det är möjligt att framställa en försändelse med röstkort och informationsfolder på . I ingår inläsning av data, framställning av försändelser, sortering samt avlämning för postbefordran. Kostnaderna för att skicka försändelserna som A- post beräknas uppgå till . Kostnaden för B-post uppgår till . har mot denna bakgrund föreslagit att förtidsröstningen på posten kortas i förhållande till kommitténs förslag. Genom att skjuta på tidpunkten skulle det utan vidare gå att använda B-post och en besparing på ca skulle således kunna ske. Vid en avvägning av det välmotiverade intresset av att låta kretsen av de som får rösta bestämmas genom en kvalifikationsdag som ligger så nära valdagen som möjligt och intresset av en tidig poströstning, menar regeringen att det kan övervägas att korta ned tiden för förtidsröstningen på posten. En sådan inskränkning torde kunna antas få endast en marginell betydelse för väljarna. Det finns inte heller något underlag för ett påstående att de relativt få väljare som röstat , skulle sakna möjlighet att delta i kommande val trots att förtidsröstningen påbörjas något . Mot den bakgrunden menar regeringen att tiden för poströstning bör kunna förkortas . Poströstningen föreslås därför börja tidigast före valdagen. Självklart kommer det vara av stor vikt att som central valmyndighet informerar väljarna om förändringen. Rättelse av den allmänna röstlängden sker genom att väljaren kontrollerar uppgifterna när han eller hon får röstkortet. Det är rimligt att utgå från att väljarna bör ha minst på sig att begära rättelse. bör det finnas utrymme för att skriva ut röstlängden efter att alla rättelser har förts in. Med dessa utgångspunkter bör för att begära rättelse av röstlängden bestämmas före valdagen, dvs. sista måndagen före valdagen. Härefter kan röstlängden skrivas ut och distribueras till valnämnderna före valet. Som redan framhållits är det av yttersta vikt att, med en kvalifikationsdag som bestäms till tiden före valdagen, det finns en väl fungerande valadministrativ organisation och god teknisk utrustning. Ett antal remissinstanser inom valadministrationen har uttryckt farhågor för att tiden inte kommer att räcka till. vallagskommittés tidsplan och de slutsatser som dragit i sin rapport system för framställning av röstlängder och röstkort visar emellertid att det är möjligt, med tillräckligt goda säkerhetsmarginaler, att framställa röstlängder och röstkort inom 30- dagarsfristen. har därvid redogjort för en lösning där röstlängder framställs med central utskrift och efterbehandling. Med hjälp av ett fastställt distributionssystem skickas sedan längderna ut till de lokala skattekontoren. Med beaktande av bl.a. säkerhetsmarginaler skulle längderna vara skattekontoren tillhanda , före valdagen. Efter kontroll på lokalkontoren bör valnämnderna kunna få röstlängderna , före valdagen. Detta kan jämföras före valdagen . Som vallagskommitté visat skulle då ordinarie val skall hållas och valdagen är tidsschemat se ut på följande sätt. Schemat är justerat med hänsyn till den här föreslagna ordningen för utsändande av röstkorten. - Kvalifikationsdag - Röstkorten sänds ut - Förtidsröstningen på posten börjar - Sista dag för rättelse När samtliga rättelser förts in i röstlängden distribueras den till valnämnderna. förslag till rutiner och systemlösningar förutsätter ändringar i lagstiftningen om folkbokförings- och aviseringsregistren, vilket regeringen återkommer till i avsnitt 8.3. 8.2 Nya röstlängdsregler för utlandssvenskar -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den särskilda röstlängden för utlandssvenskar| | tas bort. Utlandssvenskarna tas upp i samma röstlängd som övriga| | väljare och då i de valdistrikt som utlandssvenskarna tillhörde | | när de utvandrade. Utlandssvenskarna får ett röstkort genom att | | anmäla sin adress i utlandet. Den som flyttar utomlands står | | kvar i röstlängd och skall kunna förlänga | | genom att anmäla sin önskan att bli upptagen i röstlängd. En | | avgiven röst likställs med en anmälan. vallagskommittés förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna är med undantag från ett mindre antal genomgående positivt inställda till förslaget. Två remissinstanser avstyrker förslaget; i län och i . i anser att frågan bör bli föremål för ytterligare översyn. i framhåller behovet av bred information om förslaget genomförs. i menar att inte varje adressändring som görs borde kunna leda till en registrering i röstlängd. Först om utlandssvensken uttryckligen anger att anmälan avser röstlängd skall villkoret vara uppfyllt, enligt skattemyndigheten. har i sitt remissvar angett att verket delar skattemyndighetens uppfattning att en formlös anmälan om adressändring inte kan utgöra begäran om förlängning av den tid som en utlandssvensk får stå i röstlängden. Föreningen i Världen föreslår att valförfarandet ytterligare förenklas och att det för riksdagsval bör inrättas en egen valkrets för alla svenska medborgare som bor i utlandet. Skälen för regeringens förslag: Ett system där det inte alltid finns en gällande röstlängd och där kvalifikationsdagen är flytande påverkar också framställningen av röstlängden för de väljare som tas upp i den särskilda röstlängden, dvs. Nuvarande system utgår från att dessa väljare särskilt måste ansöka om att bli upptagna i den särskilda röstlängden för att kunna utöva sin rösträtt. Med en flytande kvalifikationsdag finns det dock en stor risk, framför allt vid extra val, att flera väljare skulle förbise att det skall hållas ett val och att de därför missar att ansöka om att tas upp i röstlängden. Ett system med ansökningsförfarande innebär dessutom en relativt omfattande administration hos den centrala valmyndigheten. Regeringens uppfattning är att systemet för röstlängdsframställning för utlandssvenskarna så långt som möjligt bör överensstämma med vad som gäller för svenskar boende i . Det kan på goda grunder hävdas att det är en rättvisefråga att skapa ett system där inte en väljare bosatt utomlands skall ha sämre förutsättningar att rösta än en väljare bosatt inom landet. Regeringens slutsats är således att utlandssvenskarna bör tas upp i röstlängd på motsvarande sätt som personer som är folkbokförda i . Även i ett system där utlandssvenskarna med automatik blir upptagna i röstlängden kommer det dock att krävas en viss aktivitet från dessa väljare. Detta hänger samman med att utlandssvenskarna måste kunna få sina röstkort för att kunna kontrollera röstlängdens innehåll. För att det skall vara möjligt krävs det därför att utlandssvensken anmäler sin adress i utlandet. Enligt vallagskommittés förslag skulle en sådan adressändring kunna ske formlöst när som helst . Den som vill vara säker på att ett röstkort skall sändas till honom eller henne skall naturligtvis anmäla sin adress vid utflyttningen men också anmäla ändrad adress under utlandsvistelsen. Den som inte anmält adress kan inte få något röstkort men står ändå upptagen i röstlängden. Några remissinstanser inom skatteförvaltningen har menat att det borde ställas krav på utlandssvensken att vid en sådan adressändring uttryckligen ange att saken gäller ändring i röstlängd. Vissa skattemyndigheter har nämligen ett stort antal uppgifter från utlandssvenskar att hantera. Enligt regeringens uppfattning är det, när ett nytt röstlängdssystem införs, av central vikt att detta görs så enkelt och begripligt som möjligt för samtliga väljare. Förslaget att ta bort det nuvarande systemet med en särskild röstlängd är ett stort steg i riktning mot en ökad jämlikhet vid röstningsförfarandet mellan svenskar boende utom och inom landet. I detta sammanhang är det självklart angeläget att det nya systemet blir så lätt som möjligt att använda sig av för väljarna. Skulle det sättas upp ett krav på att en adressändring uttryckligen måste anges vara kopplad till röstlängden, finns det en uppenbar risk att flera utlandssvenskar skulle gå miste om ett röstkort som de annars skulle vara berättigade till. En sådan situation vill regeringen söka hindra att uppstå. Starka skäl talar således för att låta en adressändring som görs hos skattemyndigheten också komma utlandssvensken till godo i röstlängdssammanhang. Regeringen anser alltså att en anmälan om ändrad adress skall anses även som en anmälan att tas upp i röstlängd. Det bör dock krävas att anmälan är skriftlig och ges in till skattemyndigheten. En annan fråga är hur uppgifterna i röstlängden skall kunna hållas aktuella så att inte den som avlidit eller den som förlorat sitt svenska medborgarskap står kvar i längden . Enligt vallagskommittés uppfattning är rapporteringen av dödsfall utomlands god men ett automatiskt system för röstlängd skulle ändå innebära att ett visst antal avlidna personer kommer att stå kvar i röstlängden . Det finns risk för att andra personer försöker rösta i den avlidnes ställe. Antalet torde inte bli särskilt omfattande, enligt kommitténs uppfattning. Regeringen delar den uppfattningen. Ett annat problem med att hålla uppgifterna i röstlängden så aktuella som möjligt är att personer kan förlora sitt svenska medborgarskap. Frågan om förlust av svenskt medborgarskap kommer upp om en utlandssvensk söker nytt pass vid en svensk ambassad eller ett svenskt konsulat. För att motverka nu nämnda problem föreslog vallagskommitté att väljaren skall gallras ut ur röstlängden . Genom kravet på att väljaren skall legitimera sig eller ha två vittnen som intygar vem väljaren är motverkas också risken för att röstning sker i den avlidnes ställe. Visserligen kommer det med det nya systemet förekomma ett visst antal felaktigheter främst beroende på att rapporter om dödsfall inte kommer svenska myndigheter tillhanda, men regeringens uppfattning är att dessa fel i sammanhanget får en underordnad betydelse sett i förhållande till de fördelar som görs i fråga om förbättrade möjligheter för utlandssvenskarna att utnyttja sin rösträtt i . Denna uppfattning delas också av flertalet remissinstanser som uttalat sig i frågan. Regeringen föreslår således att utlandssvenskar skall tas upp i röstlängd automatiskt mot bakgrund av de uppgifter som finns i folkbokföringssystemet. Vad som sagts skall gälla efter utflyttningen. För den som på nytt anmäler att de vill finnas i röstlängden skall en ny tioårsperiod börja löpa. När nu ett helt nytt röstlängdssystem införs vid nästa ordinarie val kommer självklart behovet av information att vara synnerligen påtagligt. Som framgår under avsnitt 4.4 fäster regeringen också stor vikt vid att en omfattande och väl förberedd informationsinsats sker inför valen . Det säger sig emellertid självt att oavsett dessa insatser kommer ett antal väljare inte kunna nås av denna information. Eftersom det nya systemet främst syftar till att så många utlandssvenskar som möjligt skall kunna rösta är det angeläget att reglerna utformas på ett sådant sätt att ränteförluster för denna grupp av väljare undviks. Regeringen föreslår därför att det tillskapas regler med syfte att fånga upp så många som möjligt av dessa väljare. När röstlängderna nu skall framställas finns det emellertid en risk för att dessa blir ohanterliga och alltför omfattande om samtliga som varit folkbokförda i landet skall noteras med automatik. I likhet med vallagskommitté finner regeringen att en tidsgräns bör sättas upp. Tidsgränsen skall vara avgörande för vilka utlandssvenskar som skall tas upp i den automatiska röstlängden när den framställs för att tas i bruk under de inledande valen efter lagens ikraftträdande. Regeringen menar att denna gräns bör bestämmas till den tidpunkt då det nya folkbokföringssystemet togs i bruk, dvs. Om denna fråga se vidare under författningskommentaren till övergångsbestämmelserna. I den nu gällande särskilda röstlängden kan det finnas ett antal svenskar som inte varit folkbokförda i landet efter . Dessa har genom att ansöka om att bli upptagna i särskild röstlängd, deklarerat sitt intresse att delta i val i . Det vore olyckligt om dessa vid en övergång till ett nytt system, riskerade att inte få rösta. För att säkerställa denna grupps möjlighet att rösta i kommande val föreslår regeringen att uppgifter om namn och adress över dessa väljare skall få föras över till de lokala folkbokföringsregistren. Av övergångsbestämmelserna och författningskommentaren till dessa framgår närmare hur detta är avsett att fungera. har i sin rapport system för framställning av röstlängder och röstkort pekat på att det bland dem som utvandrat finns personer som inte ansökt om att tas upp i röstlängd men som röstat i samtliga val under hela sin utlandsvistelse och trott att de avlämnat giltiga röster. Det skulle inte heller med de föreslagna reglerna vara tillräckligt att rösta vid valen för att behålla sin rösträtt. föreslår att en avgiven röst skulle jämställas med en anmälan om adress. Härigenom skulle en sådan person vid kommande val finnas i röstlängden. vallagskommitté ansåg för sin del inte att en sådan vidsträckt möjlighet borde införas men anförde att det torde finnas anledning i vart fall under de första kommande valen, att betrakta en avgiven röst, liksom en anmälan om adress, som en begäran om rättelse av röstlängden om denna begäran kommer in senast för rättelse, dvs. måndagen före valdagen. Något författningsförslag i frågan lämnades dock inte av kommittén. Enligt regeringens uppfattning bör som nämnts, reglerna vara utformade så att - så långt det är rimligt - så många utlandssvenskar som möjligt kan utöva sin rösträtt. Ett ytterligare sätt att tillmötesgå detta önskemål är att föreskriva att den som avger en röst utan att vara upptagen i röstlängden får anses ha gjort en anmälan om att finnas i röstlängden. Sker detta senare än före valdagen, dvs. efter kvalifikationsdagen, är personen i fråga visserligen inte berättigad att rösta i det stundande valet men den avgivna rösten innebär att väljaren för kommer att tas upp i röstlängd. Däremot anser regeringen inte att vallagskommittés idé om att en sent avgiven röst skulle betraktas som en begäran om rättelse av röstlängden bör leda till lagstiftning. Skälen för detta är dels att förfarandet strider mot den grundläggade regeln om att förhållanden som inträffat efter kvalifikationsdagen inte får läggas till grund för rättelse, dels skulle en sådan regel ställa helt andra krav på utlandsmyndigheternas redovisning av röster till . Utlandsmyndigheterna skulle vara tvungna att skicka utlandsrösterna till i ett tidigare skede än . Det är inte ovanligt att utlandsrösterna kommer till verket först före valdagen. En annan ordning skulle förutsätta att röstningen vid utlandsmyndigheterna avslutades tidigare än . Det är enligt regeringens mening inte efter- strävansvärt. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En särskild registerlag föreslås för röstlängds-| | och röstkortsframställningen. I lagen ges regler till skydd för | | den personliga integriteten i datalagens (1973:289) mening. | | Uppgift om att en svensk medborgare som är bosatt utomlands | | anmält att han eller hon vill finnas med i röstlängden skall få | | registreras i de lokala folkbokföringsregistren samt i | | aviseringsregistret. Vidare skall uppgift om orsak till | | avregistrering från folkbokföringen samt uppgift om icke- | | territoriell församling få användas som sökbegrepp i | | aviseringsregistret. vallagskommittés förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna är genomgående positivt inställda till förslaget. Datainspektionen har dock ifrågasatt behovet av att dels ha ett centralt aviseringsregister, dels ett röstlängdsregister. Datainspektionen har vidare anfört att de uppgifter som behövs i det register som skall ligga till grund för framställningen av röstlängder och röstkort typiskt sett inte är av särskilt integritetskänslig karaktär. har framhållit vikten av att röstlängdsregistret ges en sådan utformning att uppgiftslämnandet till den officiella valstatistiken sker på ett sådant sätt att automatiskt och får tillgång till material som behövs för statistikproduktionen före och efter valen. har ifrågasatt om verket skall anses vara registeransvarigt för samtliga röstlängdsregister. i menar att registeransvaret för röstlängdsregistret bör läggas på länsstyrelserna. har tillstyrkt regeln om att gallring av personuppgifter i röstlängdsregister skall ske efter det att val eller omröstning vunnit laga kraft. har angett att för att fastställa vem som har rösträtt i en icke-territoriell församling behöver det finnas uppgift om såväl tillhörigheten till som om medlemskapet i den icke-territoriella församlingen. Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för att det skall vara möjligt att korta tiden mellan kvalifikationsdagen och valdagen är att så många relevanta uppgifter som möjligt finns samlade i ett register. Registret måste föras med stöd av ADB och kommer att utgöra ett personregister i datalagens (1973:289) mening. Genom att huvuddragen för registreringen läggs fast i en särskild registerlag tillgodoses väl behovet av skydd för den enskildes personliga integritet. I registerlagen ges bestämmelser om registerändamål, registerinnehåll, direktåtkomst, uppgiftslämnande, sökmöjligheter och gallringsregler. Uppgifterna till röstlängdsregistret kommer i allt väsentligt att inhämtas från aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister. Enligt den ändring av vallagen som trädde i kraft sker rättelse av den allmänna röstlängden genom att väljaren kontrollerar uppgifterna i den allmänna röstlängden på så sätt att han eller hon tar del av uppgifterna på röstkortet och att rättelser förs in i röstlängden efter hand. I frågan om vilken myndighet som skulle handlägga rättelser beslöts att ansvaret för rättelser borde ligga hos skattemyndigheten. I propositionen (prop. 1993/94:21) anförde regeringen emellertid att den nya ordningen inte på något sätt innebar ett slutligt ställningstagande vare sig i fråga om ansvaret för röstlängdsframställningen eller ansvaret för de regionala uppgifterna i valorganisationen i övrigt. Enligt regeringen kunde ett sådant ställningstagande inte tas förrän lämnat sitt slutbetänkande och det blivit klart hur den framtida regionala förvaltningen och förvaltningsmyndigheternas ledningsformer kommer att se ut. vallagskommitté har föreslagit att skattemyndigheten ges ansvaret för rättelser av röstlängden och också att denna myndighet får ett registeransvar för röstlängdsregistret. Endast ett fåtal remissinstanser har motsatt sig denna lösning. Regeringen för sin del finner inte någon anledning att i detta skede, också mot bakgrund av den kritik förslag rörande den regionala valadministrationen fått, avvika från den nu gällande ordningen med skattemyndigheten som ansvarig för rättelse av röstlängden. Under dessa förhållanden är det också naturligt att skattemyndigheten ges ett registeransvar för röstlängdsregistret i länet. Vid sidan av uppgifter om tillhörighet i kommer röstlängdsregistret inte att innehålla känsliga uppgifter i datalagens mening. Däremot kommer vissa uppgifter i röstlängdsregistret att vara sådana som i folkbokföringen omfattas av sekretess. Vad som här avses är personuppgifter om sådana personer som har skyddade personuppgifter och som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 sekretesslagen (1980:100). Enligt kommitténs uppfattning kommer det sekretesskydd som finns inom folkbokföringen att gälla även för uppgifterna i röstlängdsregistret. Däremot påtalade kommittén att när röstlängderna skrivits ut och sänts till valnämnderna i kommunerna, fanns inte längre någon sekretessgrund. Följden skulle således kunna bli att skyddsvärda uppgifter gjordes offentliga när de kommit in till valnämnderna. Kommittén föreslog dock inte någon särreglering med anledning av denna fråga, och hänvisade till dels praktiska skäl mot en sådan särlösning, dels till det förhållandet att det endast blir som röstlängderna finns allmänt tillgängliga. har ifrågasatt kommitténs tolkning av gällande rätt såvitt avser påståendet att folkbokföringssekretessen enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen också kommer att gälla för röstlängdsregistret hos skattemyndigheten utan ett särskilt förordnande från regeringen. Datainspektionen har anfört att den anser att uppgifter om skyddad adress inte alls bör förekomma i röstlängderna.