prop · GK0312 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa justeringar av reglerna i inkomstslaget nä- ringsverksamhet. En skattskyldig som förvärvar en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äkten- skapsskillnad eller genom gåva skall få öka fördelningsunderlaget enligt lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning med en särskild post om fördelningsunderlaget vid förvärvstidpunkten är negativt till den del som hänför sig till förvärvet. Den särskilda posten utgörs av förvärvarens fördelningsunderlag. Den särskilda posten får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar summan dels av skillnaden mellan vederlaget för fastigheten och fastighetens värde enligt lagen om räntefördelning vid beskattning dels av de expansionsmedel som övertagits i samband med förvärvet. Motsvarande justering föreslås av takbeloppet enligt lagen (1993:1537) om expansionsmedel. Tillskott till verksamheten skall, med vissa undantag, få räknas med i fördelningsunderlaget respektive takbeloppet utan för- dröjning. Expansionsmedelsskatten och särskild löneskatt enligt 1 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader skall inte räknas som tillgång eller skuld vid beräkning av fördelningsunderlaget. Tidpunkten för beräkning av räntesatsen för räntefördelning föreslås ändrad från utgången av november månad året före beskattningsåret till utgången av november månad andra året före taxeringsåret. I propositionen föreslås att handelsbolag skall vara skattskyldigt för fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel samt särskild löneskatt på pensionskostnader i stället för delägarna. Skattskyldiga som redovisar mervärdesskatten i en särskild deklaration skall, om beskattningsunderlagen exklusive gemenskapsinterna förvärv och import uppgår till högst , få möjlighet att betala mervärdesskatten i stället för . I propositionen föreslås vidare att bidrag som betalas ut från EU till näringsidkare skall beskattas som näringsbidrag på samma sätt som bidrag som betalas ut från svenska myndigheter. I propositionen redovisas slutligen ett förslag avseende en tidigare aviserad åtstramning av avdragsramen för representation. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Författningsförslag 6 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 62.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning 9 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 15 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 16 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader17 2.7 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 18 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter22 2.9 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 24 3 Ärendet och dess beredning 26 4 Räntefördelning och expansionsmedel 28 4.1 Anskaffningsvärdet för benefikt förvärvad närings- fastighet 28 4.2 Kapitaltillskott 33 4.3 Expansionsmedelsskatt och särskild löneskatt på pensionskostnader vid beräkning av för- delningsunderlaget respektive takbeloppet35 4.4 Tidpunkten för bestämmande av räntesats för räntefördelning 36 4.5 Övertagande av expansionsmedel i samband med överlåtelse av näringsverksamhet 37 5 Handelsbolag 38 5.1 Skattskyldighet för fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel samt särskild löneskatt på pensions- kostnader 38 5.2 Förfarandefrågor 40 5.2.1 Uppbördslagen 40 5.2.2 Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter42 5.2.3 Mervärdesskattelagen 43 5.3 Helårsredovisning av mervärdesskatt 44 6 Beskattning av vissa EU-bidrag 46 7 Begränsning av avdragsramen för representation 50 8 Statsfinansiella effekter 51 9 Författningskommentar 51 9.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 51 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning 52 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel 549.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 55 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 55 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader56 9.7 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 56 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter58 9.9 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskatte- lagen (1994:200) 58 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser, (dnr Fi96/2996)60 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser, (dnr Fi96/822)61 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 62 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 81 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 84 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2 lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 3 lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel, 4 lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5 lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions-medel, 6 lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader, 7 lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 8 lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon-trolluppgifter, 9 lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 20 § och punkt 9 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 20 § 1.1 Till skattskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf ej medges, räknas bland annat för egna personliga försäkringar och avgifter till kassor, föreningar och andra sammanslutningar, i vilka den skattskyldige är medlem. Avdrag får dock göras för sådana och avgifter i den omfattning som anges i 33 §, 46 § 2 mom., punkterna 21 och 23 av anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 33 §. Avdrag får även göras för inbetalning på pensionssparkonto i den omfattning som anges i 46 § 2 mom. och punkt 21 av anvisningarna till 23 §. Bestämmelserna i första stycket gäller inte avgifter till arbetsgivarorganisationer. Beträffande sådana avgifter gäller att avdrag medges till den del avgifterna avser medel för konfliktändamål. Bedömningen av vad avgifterna avser får grundas på uppgifter i organisationens budget om inte särskilda skäl talar mot det. Vid bedömningen skall dock avgifterna alltid i första hand avräknas mot kostnaderna för den övriga organisationsverksamheten. ------------------------------------------------------- Utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom då fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och lik- nande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera betydande anläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser eller då utgif- terna är att hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med större belopp än som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp än per person. ------------------------------------------------------- Utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har samband med verksamheten, såsom då fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och lik- nande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera betydande anläggning för verksamheten, stapelavlöpning eller jämförliga händelser eller då utgif- terna är att hänföra till personalvård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte med större belopp än som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp än per person. För den som är skattskyldig till mervärdesskatt eller har rätt till återbetalning av mervärdesskatt avser avdragsramen i föregående stycke pris exklusive mervärdesskatt. För övriga ökas avdragsramen med mervärdesskatten. till 22 § 9.2 Med näringsbidrag avses statligt stöd utan återbetalningsskyldighet som tillfaller en näringsidkare för näringsverksamheten. Med näringsbidrag avses också statligt stöd som är förenat med återbetalningsskyldighet om sådan skyldighet uppkommer endast om a) näringsidkaren inte uppfyller de villkor som har uppställts för stödet, b) näringsidkaren inte följer de föreskrifter som har meddelats vid beviljandet av stödet eller c) eljest något oväntat inträffar som uppenbarligen rubbar förutsättningarna för stödet. ------------------------------------------------------- Som näringsbidrag anses Som näringsbidrag anses även stöd enligt första även stöd enligt första stycket som lämnas av stycket som lämnas av kommuner, skattskyldiga som Europeiska gemen- avses i 7 § 4 mom. lagen skaperna, kommuner, (1947:576) om statlig skattskyldiga som avses i inkomstskatt och 7 § 4 mom. lagen (1947:576) allmänningsskogar enligt om statlig inkomstskatt lagen (1952:167) om och allmänningsskogar allmänningsskogar i enligt lagen (1952:167) om och . allmänningsskogar i och . Ett näringsbidrag är inte skattepliktig inkomst om det har använts för en utgift som inte är avdragsgill vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag. Har bidraget använts för sådan utgift i verksamheten som är på en gång avdragsgill vid taxeringen, utgör bidraget skattepliktig intäkt. Är utgiften för vilken bidraget utgår avdragsgill vid taxeringen för tidigare beskattningsår än det då bidraget skall tas upp som intäkt, får den skattskyldige i stället göra avdrag för utgiften vid taxeringen då bidraget tas upp som intäkt. Yrkande om detta skall göras i deklarationen för det beskattningsår då yrkande om avdraget annars enligt denna lag först skulle ha framställts. Återbetalas ett bidrag, som har tagits upp som intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet. Har bidraget använts för att anskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdet får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningsvärde anses endast så stor del av utgiften som inte har täckts av bidraget. Är bidraget större än det skattemässiga restvärdet för tillgången utgör skillnaden skattepliktig intäkt. Återbetalas ett näringsbidrag, som har påverkat beräkningen av anskaffningsvärdet i nu avsett hänseende, får tillgångens avskrivningsunderlag ökas med vad som har återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningen har påverkats. I den mån ett näringsbidrag enligt vad har föreskrivits utgjort skattepliktig intäkt, får den skattskyldige vid återbetalningen göra avdrag för den del som sålunda har utgjort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för att anskaffa tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager) skall vid tillämpning av 24 § och anvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vilken anskaffningsvärdet har täckts av bidraget inte medräknas vid värdesättningen av tillgångarna. Återbetalas ett näringsbidrag, som har använts för anskaffande av lagertillgångar, skall tillgångarnas anskaffningsvärde anses ha ökat med det återbetalade beloppet. Skall ett näringsbidrag, som har uppburits ett visst beskattningsår, användas för avsett ändamål först ett senare beskattningsår skall på yrkande av den skattskyldige tillämpningen av bestämmelserna i fjärde - sjätte styckena uppskjutas till taxeringen för det senare beskattningsåret. Har stöd med villkorlig återbetalningsskyldighet som inte utgör näringsbidrag lämnats till en näringsidkare för näringsverksamheten från en givare som nämns i första eller andra stycket gäller, såvida återbetalningsskyldigheten helt eller delvis efterges, följande. Det eftergivna beloppet skall inte utgöra skattepliktig inkomst om stödet har använts för en utgift som inte varit avdragsgill vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag. Har stödet däremot använts för en utgift som varit avdragsgill skall det eftergivna beloppet utgöra skattepliktig intäkt. Har stödet använts för att anskaffa en tillgång, för vilken anskaffningsvärdet dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, får den skattskyldige vid taxeringen då det eftergivna beloppet skall tas upp som intäkt, utöver ordinarie avskrivning, göra ett extra värdeminskningsavdrag motsvarande det eftergivna beloppet. Detta avdrag får dock inte överstiga tillgångens skattemässiga restvärde. Kan den skattskyldige inte visa vad ett visst skuldbelopp har använts till, skall det anses ha använts till direkt avdragsgilla kostnader. Denna lag träder i kraft . Punkt 1 av anvisningarna till 20 i dess nya lydelse tillämpas i fråga om utgifter som uppkommit efter ikraftträdandet. Den nya lydelsen av punkt 9 av anvisningarna till 22 § tillämpas i fråga om bidrag som mottagits efter ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1996:651. 2Senaste lydelse 1990:650. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning dels att 3, 10, 12 och 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 14 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 ------------------------------------------------------- Ett p o s i t i v t Ett p o s i t i v t f ö r d e l- n i n g s b e l f ö r d e l - n i n g s b e o p p utgörs av stats- låne-l o p p utgörs av stats- räntan vid utgången av novem-låneräntan vid utgången av ber året före beskattningsåretnovember andra året före ökad taxeringsåret ökad med tre multiplicerad med ett procentenheter positivt fördelnings- multiplicerad med ett underlag. Ett negativt fördelningsbelopp utgörs av statslåneräntan ökad med en procentenhet multiplicerad med ett negativt fördelningsunderlag. 10 §2 ------------------------------------------------------- Statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, inkomstskatt, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, särskild löneskatt enligt 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, avkast- ningsskatt enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pen- sionsmedel, särskild löneskatt enligt 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, statlig fastighetsskatt, mervärdesskatt som redovisas i särskild självdeklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200), annuitet på avdikningslån, avgifter enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenav- gifter samt skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) räknas inte som tillgång eller skuld. Statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, inkomstskatt, ex- pansionsmedelsskatt enligt lagen (1993:1537) om expansionsmedel, egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, särskild löneskatt enligt 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, avkast- ningsskatt enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, statlig fastighetsskatt, mervärdes-skatt som redovisas i särskild självdeklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen (1994:200), annuitet på avdikningslån, avgifter enligt lagen (1994:1774) om allmänna egenavgifter samt skattetilllägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324) räknas inte som tillgång eller skuld. 12 § ------------------------------------------------------- Det belopp som följer av 2 § Det belopp som följer av första stycket och 8-11 §§ ökas2 § första stycket och 8-11 §§ med underskott av ökas med underskott av nä- näringsverksamhet närmast ringsverksamhet närmast för- föregående beskattningsår i egående beskattningsår i den den mån avdrag för un- mån avdrag för underskottet derskottet inte har inte har medgetts enligt medgetts enligt 46 § 1 mom. 46 § 1 mom. kommunalskat- kommunalskattelagen telagen (1928:370) eller 3 § (1928:370) eller 3 § 13 13 mom., 25 § 11 mom. eller mom., 25 § 11 mom. eller 26 §26 § 9 mom. lagen 9 mom. lagen (1947:576) om (1947:576) om statlig in- statlig inkomstskatt samt komstskatt samt minskas minskas av av expansionsmedel enligt expansionsmedel enligt lagen (1993:1537) om expan- lagen (1993:1537) om sionsmedel vid utgången av expansionsmedel vid närmast föregående beskatt- utgången av närmast föregående ningsår och med kapital- beskattningsår och med tillskott under närmast sådana tillskott till föregående beskattningsår. verksamheten under närmast föregående beskattningsår som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. 14 a § ------------------------------------------------------- Har sådan fastighet som avses i 13 § 4 förvärvats genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva och är förvär- varens fördelningsunderlag vid för- värvstillfället till den del som hänför sig till förvärvet negativt, får en särskild post om motsvarande be- lopp läggas till fördelnings- underlaget. Den särskilda posten får dock högst uppgå till ett belopp som motsvarar summan av dels skillnaden mellan vederlaget och det högsta värdet enligt 13 § 4 eller 14 § för fastigheten vid förvärvstidpunkten, dels av de expansionsmedel som övertagits. Ett åtagande att överta expansions- medel räknas inte som vederlag. Fördelningsunderlaget får ökas med den särskilda posten så länge fastigheten finns kvar i förvärvs- källan, om och i den mån för- delningsunderlaget fortsatt är negativt. Om en del av fastigheten övergår till annan ägare skall den särskilda posten minskas i mot- svarande mån. Om driften av fastigheten inte är hänförlig till samma förvärvskälla som fastigheten, gäller följande. Har förvärvaren eller sådan denne närstående person som avses i punkt 14 sista stycket av anvis- ningarna till 32 § kommu- nalskattelagen (1928:370) före förvärvet eller efter förvärvet i mer än obetydlig omfattning tillskjutit kapital till den förvärvskälla i vilken driften bedrivs, skall den särskilda posten minskas i motsvarande mån. 17 § ------------------------------------------------------- I fråga om I fråga om näringsverksamhet som be- näringsverksamhet som be- drivs av handelsbolag min- drivs av handelsbolag min- skas delägarens justerade skas delägarens justerade ingångsvärde eller, för andelingångsvärde eller, för andel som utgör omsättningstillgång,som utgör omsätt- andelens skattemässiga värde ningstillgång, andelens med kapitaltillskott under skattemässiga värde med närmast föregående beskatt- sådana tillskott till ningsår och med lån avseende verksamheten under närmast det aktuella föregående beskattningsår som beskattningsåret från bolagetgjorts i annat syfte än att till delägaren eller sådan varaktigt öka kapitalet i delägaren närstående person verksamheten och med lån som avses i punkt 14 sista avseende det aktuella bes- stycket av anvisningarna kattningsåret från bolaget till 32 § kommunalskatte- till delägaren eller sådan lagen (1928:370) om inte delägaren närstående person marknadsmässig ränta utgått påsom avses i punkt 14 sista lånet. stycket av anvisningarna till 32 § kommunal-skatte- lagen (1928:370) om inte marknadsmässig ränta utgått på lånet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat följer av punkterna 2 eller 3. Vid taxering tillämpas äldre bestämmelser i 3 § i sin äldre lydelse om verksamheten påbörjats före utgången av . Bestämmelsen i 14 a § tillämpas ifråga om fastighetsöverlåteler som skett eller . 1 Senaste lydelse 1994:784. 2 Senaste lydelse 1994:1682. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1537) om expansionsmedel dels att 7, 8 och 10 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 7 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 ------------------------------------------------------- I fråga om näringsverksam- I fråga om näringsverksam- het som bedrivs av fysisk het som bedrivs av fysisk person eller dödsbo får ex- person eller dödsbo får pansionsmedel inte tas upp expansionsmedel inte tas till så stort belopp att upp till så stort belopp av att av expansionsmedlen överstiger expansionsmedlen överstiger ett takbelopp. Detta ett takbelopp. Detta beräknas med hänsyn till beräknas med hänsyn till förhållandena vid utgången avförhållandena vid utgången av beskattningsåret enligt de beskattningsåret enligt de grunder som anges i 2, 8-10 grunder som anges i 2, och 18 §§ lagen (1993:1536) 8-10, och 18 §§ lagen om räntefördelning vid be- (1993:1536) om ränte- skattning. Det erhållna vär- fördelning vid beskattning. det ökas med underskott för Det erhållna värdet ökas med beskattningsåret, i den mån underskott för avdrag för underskottet inte beskattningsåret, i den mån har medgetts enligt 46 § 1 avdrag för underskottet mom. kommunalskattelagen inte har medgetts enligt (1928:370) eller 3 § 13 46 § 1 mom. mom., 25 § 10 mom. eller 26 §kommunalskattelagen 9 mom. lagen (1947:576) om (1928:370) eller 3 § 13 statlig inkomstskatt, och mom., 25 § 10 mom. eller 26 § minskas med kapi- 9 mom. lagen (1947:576) om taltillskott under statlig inkomstskatt, och beskattningsåret. minskas med sådana tillskott till verksamheten under beskattningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet, fördelas takbeloppet mellan makarna i förhållande till deras andelar av kapitalet i verksamheten. 7 a § ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- Har sådan fastighet som avses i 13 § 4 lagen (1993:1536) om räntefördel- ning vid beskattning för- värvats genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva och understiger förvärvarens takbelopp av övertagna eller egna expansions- medel, får en särskild post beräknas för att läggas till takbeloppet. Den särskilda posten beräknas på det sätt som anges i 14 a § första styc- ket lagen om räntefördelning vid beskattning. Takbeloppet får ökas med den särskilda posten så länge fastig- heten finns kvar i förvärvskällan, om och i den mån takbeloppet fortsatt understiger av de i första stycket nämnda expan- sionsmedlen. Om en del av fastig- heten övergår till annan ägare skall den särskilda posten minskas i motsvarande mån. Vad som sägs i 14 a § tredje stycket lagen om räntefördelning vid beskattning tillämpas vid beräkning av den särskilda posten. 8 § I fråga om näringsverksamhet som bedrivs av handelsbolag får expansionsmedel inte tas upp till den del delägarens justerade ingångsvärde enligt 28 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt för andelen i bolaget är negativt. Därvid skall hänsyn inte tas till den ökning av det justerade ingångsvärdet som följer av en ökning av expansionsmedel på grund av 28 § åttonde stycket första meningen lagen om statlig inkomstskatt. Utgör andel i handelsbolag omsättningstillgång gäller vad som sagts nu i stället andelens skattemässiga värde. ------------------------------------------------------- Vid tillämpning av första Vid tillämpning av första stycket minskas det stycket minskas det justerade ingångsvärdet justerade ingångsvärdet respektive det skattemässiga respektive det skattemässi- värdet med kapitaltillskott ga värdet med sådana under beskatt- ningsåret.