prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Ett omfattande och växande samarbete finns också mellan sektorsforskningsmyndigheterna och universitet och högskolor. Arbetslivsforskningen bedrivs i internationellt samarbete med ett omfattande kunskaps- och erfarenhetsutbyte. 12.3.1 FoU-myndigheter inom arbetslivsområdet Genom beslut av (prop 1994/95:158, bet. 1994/95:AU9, rskr. 1994/95:336) gäller fr.o.m en ny myndighetsorganisation för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Tre myndigheter avvecklades och två nya myndigheter, som har en medelsbeviljande funktion och som är verksamhetsutförande, inrättades. har till uppgift att planera, initiera och stödja forskning och utveckling som är av betydelse för arbetslivets område. Rådet skall särskilt utarbeta övergripande program för forskning och utveckling samt utifrån dessa program stödja forsknings- och utvecklingsprojekt. Vidare skall rådet svara för att den finansierade verksamheten återkommande följs upp och utvärderas, stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad med mångvetenskaplig inriktning samt främja forskning om kvinnors villkor i arbetslivet. Rådet skall också informera om sin verksamhet och resultaten av den forskning och det utvecklingsarbete som rådet stödjer samt främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. Rådet har delat in sin verksamhet i tre programområden, arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. FoU inom arbetsmiljöområdet omfattar hälsa och säkerhet i arbetslivet. Prioritering sker av forskning som berör stora arbetsgrupper och allvarliga risker, liksom förmedling av ny kunskap som kan få stor betydelse för arbetslivets utveckling. Skillnader i risk och ohälsa mellan män och kvinnor uppmärksammas i större utsträckning. Arbetsgrupper och nätverk har bildats med andra finansiärer, varvid FoU-insatser på såväl arbetsplats- som samhällsnivå diskuteras. Det ligger också på programmet att stödja studier som syftar till att utifrån skilda aspekter utvärdera långsiktiga effekter av olika aktörers arbetsmiljöförbättrande åtgärder på såväl individ-, företags- som samhällsnivå samt utveckla metoder för sådana studier. Fördjupade utvärderingar av effekter av olika insatser skall också appliceras på programmets egna satsningar. Inom arbetsorganisationsområdet stöder rådet forskning och utveckling som syftar till att finna effektiva organisationsformer som befrämjar individens utveckling och hälsa. I utvecklingen av nya organisationsformer och forskningen kring sådan verksamhet beaktas särskilt kvinnor och mäns ibland olika utgångspunkter. Förutom fortsatt stöd till forskning om arbetsorganisatoriska förhållanden avser rådet även att verka för att den kunskap som finns prövas i utvecklingsprojekt och implementeras i arbetslivet. Den arbetsmarknadspolitiska forskningen berör många discipliner. Kvalificerad arbetsmarknadsekonomisk forskning med olika profil bedrivs vid de flesta universitet. Rådet stödjer f.n forskning och utveckling om individens villkor på arbetsmarknaden, förändrade kompetenskrav och nya former för arbete, arbetsmarknadens reglering, flexibilitet och trygghet, jämställdhet, diskriminering samt arbetslivsinriktad rehabilitering. Då det finns ett utökat behov av utvärderingsforskning avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder avser rådet att förutom den tidigare inriktningen mot individ och arbetsplats även stödja forskning om arbetsmarknads politiska effekter utifrån ett ekonomiinriktat perspektiv. Den forskningsinformation som är ett resultat av rådsfinansierad FoU avses i första hand att spridas av projekten själva. Rådets informationsinsatser avser främst synteser och presentationer av större, sammanhängande problemområden. Spridning sker också genom standardisering, jämförande provning, föreskrifter, formulerande av gränsvärden etc. En annan viktig form för nyttiggörande av resultat är när forskningsinformation genom forskarnas medverkan i olika utbildningar eller produktion av läromedel, presenteras för studenter vid universitet och högskolor. har till uppgift att bedriva och främja forskning, utbildning, utvecklingsprojekt och internationellt samarbete som rör arbetsliv, arbetsmiljö, kvinnors villkor i arbetslivet och relationerna på arbetsmarknaden. Institutet skall i detta arbete samverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. Relevans för arbetslivets utveckling och vetenskaplig kvalitet ska utgöra två viktiga bedömningsgrunder för institutets verksamhet. Mångdisciplinär och tvärvetenskaplig forskning skall utgöra ett av institutets kännetecken. Kontaktytorna mellan institutet och högskolan utgör en i flera avseenden nödvändig utgångspunkt för den framtida verksamheten. Inom vissa delar förbereds mera omfattande samarbetsavtal i syfte att öka förändringspotentialen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom prioriterade delar av arbetslivsforskningen. En internationell kommitté har tillsatts med inriktning på institutets internationella utbyte och kontakter. En viktig del av institutets verksamhet är att sprida information och kunskaper om arbetslivets utveckling. Myndigheten svarar för ett nationellt ansvarsbibliotek för arbetsmiljömrådet. Forskningsverksamheten har två olika utgångspunkter: arbetslivsutveckling och arbetsohälsofrågor. Strukturellt kan insatserna i likhet med Rådet för arbetslivsforsknings verksamhet delas in i forskning avseende arbetsmiljö, arbetsorganisation samt arbetsmarknad. En viss förskjutning av tyngdpunkten inom arbetsmiljöforskningen kommer att ske mot en ökande andel forskning som rör arbetsorganisation och arbetsmarknad. En förskjutning kommer också att gradvis ske från en betoning av risker mot ett ökat intresse för hur arbetsmiljön skapas och förändras. Inom arbetsmarknadsområdet betonas arbetslöshet och sysselsättningspolitiska problem samt arbetsrätt och partsförhållanden. Forskningsområdet arbetsorganisation och ledningsfrågor ses i relation till såväl kompetensutveckling, yrkeskunnande, inflytandefrågor, psykosocial arbetsmiljö och internkontroll av arbetsmiljön som konkurrenskraft, kundnytta och teknikutveckling, bl a avseende produktionsteknik och IT. Inom det arbetsmedicinska området koncentreras inriktningen på allergi och annan överkänslighet i hud och luftvägar, ohälsa av psykosocial arbetsmiljö och arbetsorganisation, psykosocial ohälsa och påverkan på nervsystem och sinnesorgan. Riskbedömning och forskning fördjupas även mot förebyggande arbetshälsovårdsarbete. Institutets insatser inom det ergonomiska området avser forskning kring människans förutsättningar och behov i samspelet människa-teknik-miljö. Verksamheten berör också arbetets organisation, skade- och hälsoaspekter. Inom det toxikologiska och kemiska området sker fokus på forskning kring aktuella riskkemikalier och riskbedömningsdata, skademekanismer, exponeringsmarkörer och kemiska analysmetoder som grund för gränsvärdesättning och övervakningsarbete. En viktig tyngdpunkt blir det ökade samarbetet med universitet och högskolor när det gäller forskarutbildning. För att fortlöpande och tidsbegränsat kunna knyta forskarstuderanden till verksamheten reglerades institutets möjligheter att anställa doktorander och forskarassistenter genom ändring i förordningen vilken trädde i kraft . planeras i samverkan med högskolor s.k forskarskolor med inriktning mot arbetslivet. Även i övrigt sker en omfattande samverkan med ett flertal universitet och högskolor. Ett samarbete med folkbildningsorganisationerna har påbörjats. En rad kortare och längre utbildningar riktade mot olika yrkesgrupper, bl a företagshälsovårdens experter, genomförs fortlöpande. stödjer utveckling i arbetslivet genom egna insatser, verksamhet i samarbete med andra institutioner/organisationer som har till uppgift att stödja utvecklingen i arbetslivet och genom att främja aktiviteter som i huvudsak bedrivs av andra huvudmän. Ett särskilt utvecklingsråd har bildats för att generera och bereda sådana utvecklingssatsningar som institutet genomför i samverkan med anknytande organisationer, parter och FoU-miljöer. En betydande del av institutets verksamhetsmedel utnyttjas för denna typ av aktiviteter. Programmen drivs i form av ett större antal lokala arbetsplatsprojekt. har ålagts att utveckla nya former för det finansiella stöd till arbetsmarknadens parter som utgick från dåvarande Arbetsmiljöfonden. Bidragsverksamheten kommer att tonas ned till förmån för olika typer av samarbetsaktiviteter mellan forskningskompetens och arbetslivets aktörer. Skälen för regeringens bedömning: För enskilda, företag och förvaltningar kommer anställdas möjligheter till utveckling att bli allt mer betydelsefullt, om de skall kunna svara mot ökade krav på effektivitet, flexibilitet och kvalitet. För arbetstagarna innebär dessa krav också ökade inslag av flexibla arbetstidsordningar, mer flexibla anställningsformer och därigenom ökad otrygghet i anställningen. Förändrad arbetsorganisation och förändrade arbetsformer med ökade inslag av arbete i grupper, projektarbetsformer m. m. ställer nya krav på kommunikationsförmåga, samarbetsförmåga och kreativitet. Sammantaget kommer utvecklingen att innebära stora förändringar av den psykosociala arbetsmiljön. Att följa och studera denna utveckling och dess konsekvenser samt att bidraga med kunskap och förslag till förbättringar är viktiga uppgifter för arbetslivsforskningen. De företagsekonomiska målen med hög lönsamhet och produktivitet är inte oförenliga med kraven på en god arbetsmiljö. är förhållandet så att ett utvecklande arbete med möjlighet till inflytande och ansvar är en viktig förutsättning för att uppnå de företagsekonomiska målen. Den forskning som bedrivs inom området bör i hög grad vara praktisk och problemorienterad för att på ett optimalt sätt bidra till en kontinuerlig och långsiktig kunskapsutveckling och därmed till god produktivitet, sysselsättningsutveckling och goda arbetsmiljöer. En förutsättning för arbetslivspolitikens framgångar är att den genomförs med utgångspunkt från sakliga och väl underbyggda kunskapsunderlag. En samlad bild av arbetslivets utveckling är möjlig genom insamling och analys av de underlag, statistik och data som finns på olika håll. Genom användande av IT kan kunskapen göras lätt tillgänglig för spridning till forskare och samhälle. bör i samarbete med berörda myndigheter inom ramen för sin roll som nationellt för arbetslivsfrågor svara för uppbyggnad av en sådan "kunskapsbank". Ett viktigt område för arbetslivsforskningen är kvinnors villkor i arbetslivet. I enlighet den vad som tidigare nämnts i avsnitt 3.7 om genusperspektiv och jämställdhet bör genusperspektivet beaktas inom samtliga forsknings- och utvecklingsområden. Särskilt angeläget är det att få ökad kunskap om de mekanismer som återskapar könssegregeringen i arbetslivet. Ett annat prioriterat område är att få till stånd data och kunskapsunderlag som rör könsrelaterad löneutveckling och lönestatistik. För att säkerställa relevansen av insatserna inom forskningen är det viktigt att ytterligare utveckla formerna för utbyte av kunskap och erfarenheter mellan forskarna, aktörerna inom arbetsmiljöområdet och arbetslivet. Vidare bör de små och medelstora företagens behov av kunskap och kompetensutveckling särskilt beaktas. Utvecklingen på arbetsmarknaden och i arbetslivet innebär att frågor om arbetsmarknadens funktionssätt, arbetsrätten, partsrelationer och om förhållanden som ger en ökad psykisk belastning i arbetslivet särskilt bör uppmärksammas i arbetslivsforskningen. Då det finns ett ökat behov av utvärderingsforskning avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör rådet förutom den tidigare inriktningen mot individ och arbetsplats även stödja forskning om arbetsmarknadspolitiska åtgärder och effekter utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. De arbetsorganisatoriska frågorna har fått en allt större betydelse inte bara ur arbetsmiljösynpunkt utan också för att främja en god sysselsätt- ningsutveckling. Hur arbetet organiseras påverkar verksamheternas effektivitet, produktivitet och konkurrenskraft och därmed också hur tillväxten och sysselsättningen utvecklas. En fortsatt utveckling av arbetsorganisationen bör därför främjas. och redovisar i sina respektive fördjupade anslagsframställningar en förskjutning av inriktning och resurser för arbetslivsforskningen, från mera traditionella arbetsmiljöfrågor till frågor som rör arbetsorganisation, förändringsprocesser och arbetsmarknad. Regeringen bedömer denna förskjutning som strategiskt relevant utifrån samhällets behov och stöder den av myndigheterna angivna inriktningen. Det är dock av yttersta vikt att relevansen och kvaliteten avseende FoU inom området kontinuerligt följs upp och bedöms. ansvarsområde inom forskning omfattar kultur och medier och finansieras inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Den grundläggande medie- och kulturvetenskapliga forskningen på universitet och högskolor beslutas och planeras av forskarna själva på framförallt inomvetenskapliga grunder. Den sektoriella medieforskningen utförs i regel av akademiska institutioner på uppdrag av en utomstående intressent. Detta gäller också delar av den sektoriella forskningen inom kulturområdet. Inom kulturområdet har flera av områdets myndigheter ett direkt ansvar i forskningens organisation; som beställare av sektorsforskning, som basinstitutioner för annan forskning vid arkiv och museer samt som myndigheter med ansvar för långsiktiga forskningsprojekt. Statligt stöd utgår till följande ändamål; - medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet, - forskning och dokumentation om medieutvecklingen. I följande tabeller redovisas sammanfattningsvis anslagsutvecklingen gällande forskning och utveckling inom departementets ansvarsområden. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Sammanställning över medelsfördelningen (tkr) 1995/96 Förslag Beräknat Beräknat (18 mån) 1997 1998 1999 3 481 2 188 2 242 2 309 Ansvarsmuseerna 3 219 2 023 2 073 2 135 15 426 9 695 9 935 10 233 24 136 15 170 15 546 16 011 8 808 508 521 536 Till regeringens disposition 2 500 2 562 2 639 Totalt 55 100 37 131 38 052 39 190 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Sammanställning över medelsfördelningen (tkr) 1995/96 Förslag Beräknat Beräknat (18 mån) 1997 1998 1999 NORDICOM vid 900 820 832 832 universitet Totalt 900 820 832 832 ----------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Såväl de sektorsansvariga myndigheterna som | | museerna och arkiven redovisar viktiga behov av forskningsin- | | satser. Gränsdragningen mellan vad som är insamlings-, dokumenta- | | tions-, utrednings- och publiceringsverksamhet och vad som i | | strikt mening kan beskrivas som forskning bör förtydligas, särskilt| | vad gäller museerna. | | De myndigheter som har forskning som en del i sitt uppdrag har | | ett ansvar för att föra ut ny kunskap både till de verksamma inom | | kultursektorn och till allmänheten. Detta arbete bör förstärkas. | | Myndigheterna bör tydligare prioritera denna verksamhet. Ur anslaget utgår medel för verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen nyttjas för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (, Statens konstmuseer, , - och Stiftelsen ), , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare betalas kostnader för grund- forskning vid . De tre sektorsmyndigheterna, , och Riks- antikvarieämbetet har huvudansvar när det gäller att fånga upp den kunskap som är resultatet av forskning vid universitet och högskolor. De har också ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning kommer till genomförande. De tre myndigheterna fungerar som beställare av forskning och anslagsgivare till forskningsprojekt. I första hand förutsätts universitet och högskolor utföra forskningen medan utvecklingsverksamheten utförs av myndigheterna själva. Inom museiområdet har ansvarsmuseerna ett särskilt ansvar för att bl.a. dokumentera och vetenskapligt bearbeta samlingar som har anförtrotts myndigheten. har bl.a. till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och publicera material om personnamn, dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn m.m. Kulturmyndigheterna har ett betydelsefullt ansvar för att tillhandahålla arkivhandlingar, föremål och annan dokumentation som underlag och material för forskning. Flera av myndigheterna har ansvar för långsiktiga forskningsprojekt där grundläggande dokumentation, materialbearbetning och publicering oftast utgör huvudmoment. Sådana projekt finns bl.a. inom , och flera av museerna. Tillkomsten av ett antal forskningsfonder har medfört att resurserna till området har förstärkts, exempelvis via , genom medlen till Stiftelsen och . Skälen för regeringens bedömning: Gränsdragning mellan forskning och övrig verksamhet Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet bör vara långsiktiga och hålla en hög kvalitet. Myndigheterna har i sina årsredovisningar i stor utsträckning redovisat kvalitetsmått på sin forsknings- och utvecklingsverk- samhet. Även ansvarsmuseerna har många verksamheter som baseras på forskning och detsamma gäller givetvis flera andra museer. I redovisningarna av forskningsverksamhetens karaktär finns dock oklarheter beträffande den vetenskapliga kvaliteten och hur forskningsprojekten prioriterats. Med denna utgångspunkt finner regeringen att särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt museernas förhållande till forskning. Enligt regeringens bedömning bör flera av museernas forskningsverksamhet tydligare avgränsas gentemot andra verksamheter. Det är betydelsefullt att forskning förbehålls problematiserade vetenskapliga arbeten och inte ges en alltför allmän innebörd. Gränsdragningen mellan vad som är insamlings-, dokumentations-, utrednings- och publiceringsverksamhet och vad som i strikt mening kan beskrivas som forskning bör förtydligas, särskilt vad gäller museerna. Forskningsinformation och samverkan mellan kulturinstitutioner De myndigheter som har forskning som en del i sitt uppdrag har ett ansvar för att föra ut ny kunskap både till de verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. För att forskningens resultat ska komma till nytta fordras att kontakterna mellan forskningsvärlden och det övriga samhället är intensiva och ömsesidiga. Regeringen instämmer med , som i sitt betänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) efterlyser en aktivare samverkan mellan bibliotek, museer, folkbildning, organisationer och universitet och högskolor. Detta synsätt är också i samstämmighet med den politik som lanseras för dessa områden i regeringens proposition 1996/97:3 om kulturpolitik. Regeringen vill särskilt understryka vikten av att långsiktigt utveckla forskningsinformationen inom det kulturpolitiska fältet. Denna fråga behandlas mer utförligt i avsnittet 3.9 i denna proposition. Forskningsinformation är på många håll ett försummat område. Det behövs genomtänkta modeller för att presentera forskningserfarenheter och dess tillämpningar. Det finns ett stort behov av att sammanställa, analysera och föra ut myndigheternas samlade erfarenheter från sin forsknings- och utvecklingsverksamhet. I fråga om forskningens organisation anser regeringen att myndigheterna i högre grad bör arbeta med tematiska projekt och gränsöverskridande forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med myndigheterna inom området. I regeringens proposition 1996/97:3 om kulturpolitik anges flera sådana teman där en gemensam forsknings- och utvecklingssatsning skulle ge ny kunskap och nya perspektiv. () avser att för kommande budgetperiod organisera sin forskning inom två ramprogram; "Kulturlandskapets innehåll och förändring" samt "Teknisk-antikvarisk kunskapsuppbyggnad". Inom ramprogrammen planerar RAÄ forskning till stöd för de programområden som myndigheten prioriterar i sin fördjupade anslagsframställning; kulturarvet i arkitektur och samhällsplanering, långsiktigt hållbar byggnadsvård, vårt industrihistoriska arv, historiens landskap och kulturarv, samt turism och regional utveckling. Ett flertal av RAÄ:s forsknings- och utvecklingsprogram är långsiktiga men inom de redan etablerade programmen presenteras även nya enstaka projekt. RAÄ planerar exempelvis en större satsning på byggnadskonsten och avser att stimulera och stödja forsknings- och utvecklingsprojekt gällande estetiska aspekter och värderingsproblem i samband med bevarandet av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. RAÄ betonar vikten av att öka kompetensutvecklingen inom kulturmiljösektorn som ett sätt att ge förutsättningar för forskning och utbildning av betydelse för kulturmiljön. Regeringens bedömning är att RAÄ:s program för kulturmiljöns sektorsforskning har en utformning som gör att kulturmiljöarbetet ges ett väl fungerande stöd i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1), utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet att anvisas . avser att till stor del fortsätta redan påbörjade forsknings- och utvecklingsprojekt . Myndigheten prioriterar dels en fortsatt satsning på databasutvecklingen och informationsberedningen i syfte att skapa en nationell databas, dels en förstärkning och utveckling av arkivvetenskaplig forskning, dels också en utveckling av insatserna på den moderna arkivbildningens och informationsteknologins område. Inom varje delprojekt finns även en del nya projektförslag. föreslår bl.a. en undersökning av arkivbildningen i företag, t.ex. de digitala teknikernas inverkan på hur företagen arkiverar dokument. planerar också att genomföra en studie som syftar till att ta fram generella rutiner för multimediapresentation av arkivinformation. Regeringen finner prioriteringar väl motiverade. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1), utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet att anvisas . stödjer både utvärderings- och forskningsinriktade projekt. Under den kommande budgetperioden begär medel för att bl.a. fortsätta redan påbörjade utvärderings- och utvecklingsstudier inom kulturområdet. Rådet avser bl.a. att ta på sig ett större ansvar för forsknings- och utvecklingsinformation genom bl.a. seminarier/konferenser, inventeringar och utvecklingsverksamhet. Regeringen finner Statens kulturråds val att koncentrera sina insatser till dels forskningsinformation och till dels forskning om kulturpolitikens drivkrafter och effekter som väl genomtänkta. Enligt regeringens bedömning bör dock i högre grad koncentrera sin forsknings- och utvecklingsverksamhet på rena forskningsprojekt. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1), utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet att anvisas . Genom de särskilda medlen till ansvarsmuseernas forsknings- och ut- vecklingsverksamhet har angelägen museiforskning kunnat genomföras som normalt inte får stöd av forskningsråden. Dokumentationen av och tillgängligheten till samlingarna har förbättrats. Ansvarsmuseerna framhåller att samverkan mellan museerna och universiteten har förbättrats. Ansvarsmuseerna har i sina anslagsframställningar utvecklat behoven av forskning för sin verksamhetsutveckling. har en särställning inom museiväsendet genom att där bedrivs akademisk forskning med inriktning på förhållandet mellan människa, miljö och natur. Viss grundforskning förekommer också vid andra museer. Ansvarsmuseerna har många verksamheter som baseras på forskning och detsamma gäller givetvis flera andra museer. Med denna utgångspunkt finner regeringen som tidigare nämnts att särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt museernas förhållande till forskning. Gränsdragningen mellan vad som är insamlings-, dokumentations-, utrednings- och publiceringsverksamhet och vad som i strikt mening kan beskrivas som forskning bör förtydligas.