prop · GK03107 · 1997-01-01 00:00:00 — När medlemsvillkoret är uppfyllt och om den sökande då också uppfyller ett arbetsvillkor med arbete som utförts , lämnas under resten av ersättningsperioden dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning. Regeringen anser, till skillnad från utredningen, att detsamma bör gälla om sökanden fått grundbelopp baserat på studerandevillkoret och uppfyller såväl villkoret tolv månaders medlemskap som arbetsvillkoret. I dessa fall skall ny normalarbetstid och dagsförtjänst fastställas, om det är till fördel för den sökande. Enligt gällande föreskrifter som utfärdats av AMS fastställs normalarbetstiden till arbetsutbudet för den som kvalificerat sig för rätt till KAS genom att ha uppfyllt studerandevillkoret. För att undvika att ersättningen blir lägre vid övergång från grundbelopp till inkomstrelaterad ersättning bör den sökande vid sådan övergång ha rätt att stå kvar på sin tidigare dagpenning- och normalarbetstidsnivå. En förutsättning för att den som tidigare erhållit grundbelopp skall få inkomstrelaterad ersättning är att han eller hon uppfyller ett arbetsvillkor. Arbetet i ett tidigare arbetsvillkor får ingå i det nya arbetsvillkoret under förutsättning av att det ligger inom en ny ramtid samt inom medlems- eller anslutningstiden. En person påbörjar ett förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden och blir medlem i en arbetslöshetskassa. Han eller hon har inte tidigare fått arbetslöshetsersättning. blir personen arbetslös och ansöker om arbetslöshetsersättning. Om han eller hon då uppfyller ett arbetsvillkor lämnas grundbelopp. Efter att ha fått arbetslöshetsersättning arbetar personen och blir därefter åter arbetslös. Då sker en prövning av huruvida han eller hon är berättigad till inkomstrelaterad ersättning under resten av ersättningsperioden. Visar det sig då att han eller hon dels har varit medlem i en arbetslöshetskassa , dels när denna nya prövning sker också uppfyller ett arbetsvillkor lämnas dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning under resten av ersättningsperioden. 7.5 Ersättning vid arbetslöshet under del av vecka -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Enhetliga regler gäller för grundbelopp och| | inkomstrelaterad ersättning vid beräkningen av ersättning under | | del av vecka. Utredningens förslag: Utredningen har inte tagit ställning till hur beräkningen skall ske för den som inte är helt arbetslös eller för den som före arbetslösheten arbetat i mindre omfattning än heltid. Remissinstanserna: SO har uppmärksammat det förhållande att utredningen inte berört frågan om hur beräkning av ersättning under del av vecka skall ske. SO har lämnat förslag på hur reducering av ersättning skall ske. Förslaget har i princip samma innebörd som regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har fastställt en omräkningstabell som skall användas om den sökande är arbetslös under del av vecka. Tabellen finns som bilaga till förordningen (1988:1400) om arbetslöshetsförsäkring. I tabellen tas hänsyn både till den arbetslöses normalarbetstid, dvs. den arbetstid som den arbetslöse hade före arbetslösheten, och de hinder i form av arbete, sjukdom eller annat som personen har för då han eller hon begär arbetslöshetsersättning. Till den som är helt arbetslös lämnas ersättning även om han eller hon före arbetslösheten arbetat t.ex. halvtid. Har inkomsten av halvtidsarbetet varit låg kan dagpenningen bli lägre än det nuvarande lägsta dagpennningbeloppet på . När det gäller KAS tillämpas ett annat system men som syftar till att uppnå samma effekt. En särskild tabell används för KAS när ersättning för del av vecka skall beräknas. KAS lämnas med två och ett halvt stödbelopp om den sökande har arbetat halvtid. Själva stödbeloppet, , är i det fallet detsamma som det som lämnas till den som heltidsarbetat. För den som haft deltidsarbete eller minskat sitt arbetsutbud görs en omräkning av antalet utbetalade stödbelopp så att t.ex. två och ett halvt stödbelopp anses motsvara . Vid införandet av en sammanhållen arbetslöshetsförsäkring med grundbelopp och inkomstrelaterad ersättning bör enhetliga regler för de båda ersättningsformerna användas. Det leder till att den som har rätt till enbart grundbelopp och som är helt arbetslös och inte har något hinder för ersättning kan få ersättning även om han eller hon endast arbetat exempelvis halvtid före arbetslösheten. Vid ett grundbelopp på vid heltidsarbete kommer en sökande som haft halvtidsarbete och som har rätt till enbart grundbeloppet att få per dag i stället för per dag under två och en halv dag som i det nuvarande systemet för KAS. Antalet ersättningsdagar av ersättningsperioden som tas i anspråk blir i exemplet , samma antal det blir enligt de nuvarande bestämmelserna för såväl KAS som arbetslöshetsförsäkringen. Även den som får en inkomstrelaterad ersättning efter att ha haft arbete på deltid kan, i likhet med vad som gäller , få en dagpenning som understiger grundbeloppet på som i princip är det lägsta belopp som lämnas till den som heltidsarbetat. Regeringen vill här ta upp en annan fråga som gäller deltidsarbetande. Enligt nuvarande regler gäller en begränsning av ersättningsrätten för den som har fast deltidsarbete. Ersättning lämnas under längst en ersättningsperiod i samband med deltidsarbetet. Kritik har framförts mot denna ordning som främst är motiverad av att arbetslöshetsersättningen inte får vara en inkomstutfyllnad när arbetsgivare väljer att anställa personal med begränsad arbetstid. Regeringen är medveten om att denne ordning ställer många deltidsarbetande inför svåra val: Skall han eller hon fortsätta att deltidsarbeta efter ersättningsperiodens slut utan arbetslöshetsersättning eller lämna arbetet för att i stället få hel arbetslöshetsersättning? Regeringen har övervägt om denna ordning bör ändras men har kommit fram till att övervägande skäl talar för att den bör finnas kvar. Att ta bort denna begränsning för deltidsarbetande skulle enligt regeringens bedömning endast leda till en ytterligare ökning av deltidsanställningar och en försämrad ställning för arbetstagare på arbetsmarknaden. Vidare avser regeringen att tillsätta en utredning som skall analysera frågan om en tidsbegränsad ersättningsrätt och i samband därmed skall frågan om borttagandet av deltidsbegränsningen behandlas med förtur. Regeringen anser att deltidsanställda bör ha samma rätt till åtgärder, program och arbete som de som arbetat heltid. Detta bör också gälla möjligheten för deltidsarbetslösa att återkvalificera sig till en ny ersättningsperiod genom deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därför ges arbetsförmedlingarna i uppdrag att öka insatserna för de deltidsarbetslösa. Det kan gälla båda intensifierade förmedlingsinsatser som tillgång till anpassade åtgärder. I större utsträckning än tidigare bör det i fortsättningen bli möjligt att t.ex. erbjuda den som är deltidsarbetslös en åtgärd som anpassas till den tid som personen i fråga är arbetslös. Regeringen bedömer att frågan om deltidsarbetandes villkor i försäkringen på så sätt kan få en lösning tills dess att utredningen som skall tillsättas ges möjlighet att analysera problemen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ersättningsperioden är högst 300 ersättnings-| | dagar för den som inte har fyllt . Därefter är ersättnings-| | perioden högst . Utredningens förslag: Ersättningsperioden föreslås vara uppdelat i tre delperioder med vardera med krav på återkvalificering inför varje ny delperiod. Remissinstanserna: AMS framhåller att delperioder och ökad mängd arbete eller tid i arbetsmarknadspolitisk åtgärd som villkor för en ny ersättningsperiod får konsekvenser bl.a. för AMS möjlighet att fullgöra sitt uppdrag att begränsa långtidsarbetslösheten. Skälen för regeringens förslag: Alltsedan tillkomsten av ALF-lagen har ersättningsperiodernas längd i arbetslöshetsförsäkringen varit högst (för den som fyllt ). I KAS-lagen är ersättningsperioden högst . Har stödtagaren fyllt är perioden i stället . Sedan stödtagaren uppnått , är ersättningsperioden . Regeringen anser att ersättningsperioden i normalfallet, i likhet med tidigare inom arbetslöshetsförsäkringen, skall vara högst . Detta bör gälla oavsett om den sökande har kvalificerat sig till dagpenning i form av grundbelopp eller i form av inkomstrelaterad ersättning. När det gäller grundbeloppet innebär regeringens förslag alltså en förlängning av ersättningsperioden jämfört med KAS. Har den sökande fyllt bör ersättningsperioden vara både för grundbeloppet och den inkomstrelaterade ersättningen. Att regeringen valt en ålder för att få den längre ersätt- ningsperioden beror dels på regeringens bedömning att långa ersättningsperioder riskerar att förlänga arbetslösheten, dels på att regeringen för gruppen långtidsarbetslösa också skapat en särskild arbetsmarknadspolitisk åtgärd - offentligt tillfälligt arbete - som särskilt för de yngre inom denna grupp bör ge ökade möjligheter till återgång till reguljärt arbete. 7.7 Inkomstgränsen vid bisyssla -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Inkomstgränsen för vad som skall anses som | | bisyssla motsvarar sex grundbelopp . Utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag har redovisats i avsnitt 6.6. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 6.6 redovisat skälen för att införa begränsningar i rätten till arbetslöshetsersättning i samband med bisyssla. Detta bör gälla även för tiden från . Från detta datum bör emellertid inkomstgränsen knytas till grundbeloppet. Det belopp som på så sätt utgör gräns för när ett arbete skall betraktas som bisyssla respektive reducera ersättningen bör fr.o.m. utgöra ett belopp som motsvarar sex grundbelopp . Vid ett grundbelopp på innebär detta eller ca . 7.8 En enhetlig karenstid -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En karenstid gäller före varje| | ersättningsperiod. Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat något förslag om karens vid studerandevillkoret. Skälen för regeringens förslag: gäller en karens inför varje ny ersättningsperiod om sökanden kvalificerat sig till ersättning genom arbetsvillkoret. För den som kvalificerat sig genom studerandevillkoret i KAS gäller i stället en kvalifikationstid innan ersättning lämnas. Regeringen föreslår, som en förenkling, att alla ersättningsperioder bör föregås av en karenstid . Detta bör således gälla även om den sökande beviljas ersättning med stöd av studerandevillkoret. Till kvalifikationstiden läggs alltså fem dagars karens. 8 En ny lag om arbetslöshetskassor Den nya sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen skall administreras av arbetslöshetskassor. Reformen innebär bl.a. att regler om en grundförsäkring motsvarande i stort dagens kontanta arbetsmarknadsstöd förs in i arbetslöshetsförsäkringen. För att den reformen skall kunna genomföras fordras bl.a. att reglerna om arbetslöshetskassornas organisation ändras så att det blir möjligt att bilda en arbetslöshetskassa som kompletterar de traditionella arbetslöshetskassorna. I det följande lämnas förslag till sådana regeländringar. finns reglerna om ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringen och om arbetslöshetskassornas organisation m.m. intagna i samma lag, ALF-lagen. Den nya arbetslöshetsförsäkringen bör enligt regleras i två separata lagar, en innehållande regler om ersättningsfrågor och en innehållande regler om arbetslöshetskassor och deras organisation m.m. Regeringen instämmer i utredningens överväganden härvidlag. En uppdelning av regelmaterialet i två lagar ökar överskådligheten av hur arbetslöshetsförsäkringen är uppbyggd och underlättar handläggningen av ersättningsärenden för dem som administrerar försäkringen. I detta avsnitt lämnas förslag om regleringen av frågor rörande arbetslöshetskassornas organisation, m.m. För Lagrådet har det inte framstått som en förbättring att skilja de materiella reglerna om arbetslöshetsförsäkringen och de organisatoriska om arbetslöshetskassorna åt i två olika lagar. Lagrådet har bl.a. pekat på att organisationen för handhavandet av arbetslöshetsförsäkringen redan i stort sett är uppbyggd. Det behövs enligt Lagrådet inte en helt ny lag enbart för att introducera den nya kompletterande arbetslöshetskassan. Att båda de föreslagna nya lagarna kommer att innehålla regler om överklagande, omprövning och ändring skulle också, enligt Lagrådet, kunna medföra problem i den praktiska hanteringen, eftersom man lätt skulle kunna tänka sig fall där ett överklagande berör frågor för vilka det finns materiella regler i båda lagarna. I övrigt har dock Lagrådet ingen erinran mot att organisationsreglerna presenteras i en helt ny lag. Regeringen har förståelse för den tveksamhet som Lagrådet uttrycker inför den föreslagna konstruktionen, men anser att de ovan nämnda fördelarna med två olika lagar i stället för en enda, mycket omfattande lag trots allt väger tyngst. De båda lagförslagen har för övrigt anpassats till varandra bl.a. vad gäller terminologi och utformningen av bestämmelserna om överklagande m.m. 8.2 En sammanhållen arbetslöshetsförsäkring administrerad av arbetslös- hetskassor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En sammanhållen arbetslöshetsförsäkring som| | består av både en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring| | skall administreras av arbetslöshetskassor. | | Arbetslöshetskassorna skall ha en lagfäst skyldighet att | | samverka med varandra i organisations- och utvecklingsfrågor. | | De skall också informera den enskilde om vilka andra kassor som | | är verksamma inom hans eller hennes yrkesområde. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Utredningen har föreslagit att den arbetslöshetskassa som bör bildas för att komplettera de nu befintliga kassorna på ett neutralt sätt skall informera den enskilde om vilka andra kassor som finns inom hans eller hennes yrkes- eller verksamhetsområde och som kan vara lämpliga att söka medlemskap i. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag om att den sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen skall administreras av arbetslöshetskassor. SAF har framfört att arbetslöshetsförsäkringen helt bör administreras av staten. Bakgrunden till regeringens förslag: Den helt övervägande delen av det ekonomiska stödet vid arbetslöshet lämnas i form av en inkomstrelaterad dagpenning som utbetalas av arbetslöshetskassorna enligt reglerna i ALF-lagen. Antalet arbetslöshetskassor uppgår till 40. Av kassorna har 35 en nära anknytning till arbetstagarorganisationer och fem anknytning till intresseorganisationer för företagare. Det förhållande att en kassa har anknytning till en arbetstagarorganisation hindrar inte att även företagare kan få bli medlemmar i kassan i vissa fall. Kassornas verksamhetsområden följer ofta branschgränser eller gränser för yrkessektorer och ansökan om medlemskap sker normalt med ansökan om inträde i en facklig organisation eller en branschorganisation. Med medlemskap i en facklig organisation följer ofta en automatisk anslutning till en arbetslöshetskassa. Det är emellertid möjligt att bli medlem i en arbetslöshetskassa även utan medlemskap i någon intresseorganisation. En medlem som övergår till ett nytt arbete, som hör under en annan arbetslöshetskassas verksamhetsområde än den där han eller hon är medlem, kan normalt stanna kvar i sin tidigare kassa, om det nya arbetet kan anses som endast tillfälligt. Arbetslöshetskassornas uppbyggnad och administration är inte helt enhetlig. Vissa kassor har vad som kan kallas en central administration och andra har en lokal administration. I en kassa med central administration fattas alla beslut som rör arbetslöshetsersättning av handläggare vid huvudkontoret, medan ansökningarna tas emot av de s.k. redogörarna vid respektive fackförbund. Om en kassa har lokal administration lämnas ansökningarna in till kassans lokalkontor, där också ersättningsbesluten fattas. Samtliga arbetslöshetskassor är anslutna till Arbetslöshetskassornas , . Organisationen har till uppgift att företräda kassorna vid framställningar och yttranden till myndigheter och att medverka vid information om arbetslöshetsförsäkringen. Den verkar också för att utveckla gemensamma administrativa rutiner bl.a. genom nya datasystem. Tillsynen över arbetslöshetskassorna handhas av . uppgick det totala antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna till något över 3,8 miljoner. har antalet medlemmar ökat med . Vissa arbetslöshetskassor har fått ett ökat antal enskilt anslutna medlemmar, dvs. medlemmar som inte tillhör en intresseorganisation. Kontant arbetsmarknadsstöd enligt reglerna i KAS-lagen utgör ett komplement till arbetslöshetsförsäkringen och lämnas i form av ett kontantstöd som är lika för alla. Stödet kan lämnas till personer som ännu inte har fått en tillräckligt stark anknytning till arbetsmarknaden för att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Det gäller framför allt ungdomar och personer som visserligen är anslutna till en arbetslöshetskassa men vid arbetslöshetens inträde inte har varit medlemmar för att vara berättigade till en inkomstrelaterad dagpenning. Stödet kan vidare lämnas till personer som av olika skäl har valt att stå utanför arbetslöshetsförsäkringen och inte ansluta sig till någon av de befintliga arbetslöshetskassorna. Liksom det kontanta arbetsmarknadsstödet skall grundförsäkringen inom den nya arbetslöshetsförsäkringen kunna omfatta alla som uppfyller krav på tillräcklig anknytning till arbetsmarknaden. Förslaget innebär i praktiken att det ekonomiska stödet vid arbetslöshet i form av kontant arbetsmarknadsstöd ersätts av en grundförsäkring inom arbetslöshetsförsäkringen. Som ett viktigt skäl för förslaget har utredningen framhållit att förekomsten av en grundförsäkring inom arbetslöshetsförsäkringens ram stimulerar anslutningen till den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen. Andra skäl som anförs är att regelverket bör vara enhetligt för att medge större överskådlighet och effektiv administration. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar utredningens bedömning beträffande fördelarna med en sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Ett enhetligt regelverk för ekonomiskt stöd vid arbetslöshet ger också större möjligheter att utforma försäkringen så att den stimulerar den enskilde att aktivera sig för att åter komma in på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringens roll att stödja arbetslinjen inom arbets- marknadspolitiken förstärks därmed. Utredningen har föreslagit att den sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen skall administreras av arbetslöshetskassor. Regeringen delar denna bedömning. Förslaget har också tillstyrkts av den helt övervägande delen av remissinstanserna. Även Lagrådet har berört denna fråga i sitt yttrande, och har konstaterat, med hänvisning till nivåerna på det statsbidrag som utbetalas, att det utmärkande för kassorna är myndighetsutövning, dvs. administration av allmänna medel enligt regler som i allt väsentligt fastställts av statsmakterna. Lagrådet har ifrågasatt om inte lagstiftaren i ett läge då en helt ny lag övervägs bort inrätta offentliga myndigheter att handha försäkringen i stället för att bygga vidare på en tradition med i princip enskilda rättssubjekt. Därmed skulle enligt Lagrådets mening också ökad klarhet vinnas beträffande arten av verksamhet och inte minst skulle man få till stånd en traditionell insyn i denna verksamhet, en insyn som finns i annan offentlig verksamhet. Som utredningen framhållit har vi i emellertid en viktig tradition av ett gemensamt ansvarstagande från organisationer på arbetsmarknaden för arbetslöshetsförsäkringen. Detta engagemang från organisationernas sida har underlättat samspelet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Genom självförvaltning i föreningsform av arbetslöshetsförsäkringen understryks organisationernas och de till försäkringen anslutnas eget ansvar för försäkringen. Genom sin mångåriga administration av dagens arbetslöshetsförsäkring har en stor kompetens i dessa frågor byggts upp hos arbetslöshetskassorna. Kassorna har vidare en väl fungerande organisation med kapacitet att hantera ett stort antal ersättningsärenden av olika slag. Enligt regeringens mening talar således flera starka skäl för att administra- tionen av den framtida sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen bör anförtros åt arbetslöshetskassorna. Genom att kassorna skall handha även frågor om ersättning enligt grundförsäkringen kan hanteringen av det ekonomiska skyddet vid arbets- löshet effektiviseras. För att den sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen skall vara tillgänglig för alla med en viss anknytning till arbetsmarknaden bör det kunna bildas en särskild kassa som komplement till dagens befintliga kassor. Förslag om detta lämnas i det följande. Som framgått ovan förekommer det ett frivilligt samarbete mellan kassorna i organisations- och utvecklingsfrågor genom Arbetslöshetskassornas , . Organisationen bedriver en omfattande kursverksamhet för arbetslöshetskassornas personal och har skapat ett system för beslutstöd åt kassorna. Systemet är datoriserat och innehåller uppgifter om författningar, hänvisningar till avgöranden i ersättningsfrågor m.m. Dessutom har man låtit utveckla ett nytt datasystem som utprovas av vissa kassor. Organisationen ger också ut ett nyhetsblad som distribueras, förutom till kassorna och intresseor- ganisationerna, till bl.a. arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder. Mot bakgrund av arbetslöshetskassornas skiftande storlek och admini- strationsformer är det viktigt att kassorna samverkar med varandra i organisato- riska frågor. En sådan samverkan leder både till effektiviseringar och kost- nadsbesparingar och en enhetligare tillämpning av regelverket. Den komplette- rande arbetslöshetskassan som skall bildas bör ingå i detta samarbete. För att ytterligare understryka vikten av att det även i fortsättningen sker en sam- verkan mellan kassorna i frågor som rör administration, service, information, utbildning och utveckling av kassornas verksamhet bör en regel med detta innehåll föras in i lagen. Kostnaden för åtgärder av detta slag får täckas genom medlemsavgifter. Utredningen har ansett att den arbetslöshetskassa som bör bildas för att komplettera de nu befintliga arbetslöshetskassorna på ett neutralt sätt bör informera dem som söker anslutning till kassan om andra kassor. Även regeringen anser att den kompletterande arbetslöshetskassan bör informera dem som söker sig till kassan om andra kassor som personen i fråga kan söka medlemskap i. Denna informationsskyldighet om andra för den sökande lämpliga arbetslöshetskassor bör emellertid inte åvila endast den kompletterande kassan, utan gälla generellt för alla arbetslöshetskassor. 8.3 En kompletterande arbetslöshetskassa -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En kompletterande arbetslöshetskassa skall | | kunna bildas av rikstäckande organisationer som företräder | | anställda respektive företagare på arbetsmarknaden. Den | | kompletterande kassan skall godkännas av regeringen. Enskilda | | som ansluter sig till kassan skall inte vara medlemmar i | | föreningen. Både arbetstagare och företagare skall kunna ansluta| | sig till kassan. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen har förordat att staten skall ha ett stort inflytande över den kom- pletterande kassan. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna som har yttrat sig i denna fråga stödjer förslaget. LO och har avstyrkt att det bildas en ny arbetslöshetskassa. LO har framhållit att om en sådan kassa ändå bildas bör det göras av riksorganisationer som företräder anställda respektive företagare på arbetsmarknaden. TCO har förklarat sig acceptera att en sådan kassa bildas.