prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Följaktligen gäller även fortsättningsvis att vid beräkningen av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . I konsekvens med den förändring som föreslås för aktiebolag utvidgas dock den avdragsram som gäller för det sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Avdragsramen utvidgas från till . För delägare i handelsbolag föreslås att det maximala sammanlagda avdraget från egenavgifterna för samtliga delägare utökas till som 9 000-kronorstaket skall gälla för var och en av delägarna. Regeländringen innebär att incitamenten att utvidga kretsen delägare i handelsbolaget förstärks. Slutligen föreslås att den sammanlagda avdragsramen för de fall ett handelsbolag med fysiska personer som delägare har anställda, och där avdrag medges från såväl egenavgifter som arbetsgivaravgifter, utvidgas till . Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 5 a § och 3 kap. 5 a § lagen (1981:691) om socialavgifter. 7.4.4 Kapitalförluster och organisationskostnader Regeringen anser att det är lämpligt att ompröva det s.k. kapitalförlustbegreppet. I en lagrådsremiss, som överlämnas , föreslås att detta begrepp, som uppfattas som svårbegripligt av de skattskyldiga, tas bort ur kommunalskattelagen (1928:370). Regeringen föreslår att en särskild regel om rätt till avdrag för förluster av kontanta medel i näringsverksamhet på grund av brott införs. Den föreslagna avdragsrätten omfattar inte mervärdesbeskattningen. Lagrådsremissen kommer också att innehålla förslag som innebär att kostnader för ökning av aktiekapitalet och för förvaltning av det egna kapitalet blir avdragsgilla. Detsamma kommer att gälla beträffande ekonomiska föreningars medlems- och förlagsinsatser. Regeringen anser slutligen att kostnader i samband med fusion skall få dras av direkt. Förslagen bygger på kapitalförlustutredningens betänkande Kapitalförluster och organisationskostnader vid beskattningen (SOU 1995:137). 7.4.5 Medlemsinlåning till producentföreningar Inlåning till en producentförening från medlemmarna i föreningen skall enligt en dom av Regeringsrätten inte räknas som tillgång i medlemmarnas näringsverksamhet (mål nr 5341 1996). Medlen får alltså bl.a. inte ingå i underlaget för räntefördelning eller i taket för expansionsmedel. Medlemsinlåningen till jord- och skogsbrukets producentföreningar kan beräknas uppgå till ca 3 mdkr. Enligt regeringens mening bör medlems fordran på en ekonomisk förening få räknas som tillgång vid beräkning av näringsverksamhetens kapital om medlemsskapet betingas av medlemmens näringsverksamhet. Ett lagförslag bereds nu i och regeringen återkommer senare i vår med förslag till . De nya reglerna bör kunna få gälla med retroaktiv verkan års taxering. 7.4.6 Stoppreglerna ses över Ett grundläggande drag i regeringens ekonomiska politik är arbetet med att förbättra förutsättningarna för de små och medelstora företagens utveckling. Som exempel från skattepolitikens område kan nämnas den införda lättnaden i ägarbeskattningen i små och medelstora företag (prop. 1996/97:45) och den föreslagna utvidgningen av förmögenhetsskattefriheten för företagskapital (prop. 1996/97:117). Det är viktigt att fortsätta på den inslagna vägen och arbeta för ett ännu bättre företagsklimat. Det är framför allt i de små och medelstora företagen som de nya jobben och förut- sättningarna för tillväxt kan skapas. Så gott som samtliga små och medelstora företag är fåmansföretag. infördes ett särskilt regelsystem för sådana företag de s.k. stoppreglerna. Reglerna syftar till att hindra att bolagsformen används för att undgå beskattning genom vissa transaktioner mellan bolaget och dess delägare, såsom överlåtelse av egendom, hyra av lokal m.m. på för delägaren fördelaktiga villkor. framstår denna lagstiftning till stor del som uttryck för ett föråldrat synsätt. Lagstiftningen har också ofta kritiserats av företrädare för näringslivet som hävdat att reglerna är diskriminerande och att det ur neutralitetssynpunkt är oacceptabelt med en lagstiftning på skatteområdet som riktar sig mot en speciell företagskategori. En översyn och modernisering av stoppreglerna bör mot denna bakgrund kunna bidra till att skapa ett ännu bättre företagsklimat. Regeringen kommer därför att ge en särskild utredare i uppdrag att se över stoppreglerna i syfte att så långt som möjligt låta allmänna beskattningsregler ersätta dessa. Uppdraget skall omfatta alla särskilda regler för beskattning av fåmansföretag utom bestämmelserna om utdelning och reavinst i 3 § 12 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, som har till syfte att förhindra att förvärvsinkomst tas ut som kapitalinkomst. Regeringens förslag: Omräkningstalen fastighetstaxering skall för hyreshus i vad avser värderingsenheter för bostäder samt för småhusenheter vara desamma som dem som gäller för . Skälen för regeringens förslag: Allmän fastighets- taxering sker räknat för hyreshus och industrienheter, 1990 för småhusenheter och 1992 för lantbruksenheter. beaktas prisutvecklingen för åren mellan de allmänna fastighetstaxeringarna genom ett särskilt omräkningsförfarande. För varje taxeringsenhet bestäms vid den allmänna fastighetstaxeringen ett basvärde som skall motsvara av taxeringsenhetens marknadsvärde. Detta skall bestämmas med hänsyn till det genomsnittliga prisläget före det år då den allmänna fastighetstaxeringen sker. Basvärdet omräknas med hjälp av ett omräkningstal som fastställs av () med hänsyn till det genomsnittliga prisläget i olika prisutvecklingsområden andra året före taxeringsåret året före taxeringsåret. RSV har i samband med sina beslut om omräkning 1995 och 1996 uppmärksammat och för regeringen påtalat vissa brister i omräkningsförfarandet. Som reglerna har utformats är det inte möjligt att vid omräkningen beakta andra värdefaktorer än prisutvecklingen för samtliga fastigheter av ett visst slag. I vissa områden grundades den redovisade prisutvecklingen avseende hyreshus med värderingsenheter för bostäder uteslutande på försäljningar av äldre fastigheter medan yngre fastigheter från de s.k. krisåren 1988 och senare inte har avyttrats. Lagstiftningen medger dock inte att man tillämpar olika omräkningstal för äldre och yngre hus. Samma omräkningstal skall därför tillämpas på de olika kategorierna av hyreshus trots att den återhämtning av prisnivån som har konstaterats i storstadsområden begränsat sig till det äldre fastighetsbeståndet. När det gäller småhus innebar RSV:s beslut 1996 att de redan höga taxeringsvärdenivåerna för fastigheter i vissa attraktiva områden skulle höjas ytterligare. Fastigheter i sådana områden har av många skäl genomgått kraftiga värde- ökningar under en följd av år. Dessa förhållanden föranledde att hos regeringen begära en översyn av fastighetstaxeringsförfarandet. I avvaktan härpå beslutade om en begränsning av omräkningstalen taxeringsvärden i vissa fall (bet. 1996/97:SkU14, rskr. 1996/97:134, SFS 1996:1615). Begränsningen innebar att omräkningstalen för hyreshus i vad avsåg värderingsenheter för bostäder med värdeår 1988 eller senare begränsades till högst 0,96 och omräkningstalen för småhusenheter till högst 1,07. Regeringen har förordnat en särskild utredare som har till uppgift att se över förfarandet vid fastighetstaxeringen (Dir. 1997:36). Utredaren skall undersöka om de nuvarande reglerna på ett tillfredsställande sätt leder fram till att taxeringsvärdena för enskilda fastigheter återspeglar marknadsvärdena. Uppdraget omfattar både de materiella reglerna och de förfaranderegler som skall tillämpas vid allmän och särskild fastighetstaxering samt vid den årliga omräkningen. Uppdraget skall vara avslutat före utgången av . Mot bakgrund av vad som anförts, och i avvaktan på vad den särskilda utredaren kommer till för slutsatser, anser regeringen att omräkningsförfarandet inte bör leda till någon förändring av taxeringsvärdena för hyreshus till den del de avser värderingsenheter för bostäder samt för småhusenheter för . Detta innebär att omräkningstalen för dessa typer av fastigheter skall vara desamma för som dem som gäller för . 7.6 Övriga frågor 7.6.1 Höjd tobaksskatt Regeringens förslag: Skatten på tobaksvaror höjs fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Som allmän finansiering av de i propositionen föreslagna åtgärderna bör enligt regeringens mening skatten på tobaksvaror höjas . Ändringen bör träda i kraft . För en sådan höjning talar även folkhälsoskäl samt att ännu inte uppnått den miniminivå på cigarettskatt som gäller inom EU. måste senast vid utgången av ha anpassat sig till denna miniminivå. Enligt 42 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt skall en årlig indexuppräkning ske av tobaksskatten. De indexerade skattebelopp som gäller framgår av lagen om tobaksskatt. Av förenklingsskäl bör, med hänsyn till den nu föreslagna skattehöjningen, någon indexering inte ske för . I lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen finns regler om skatteuttag vid viss privat införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror. I lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. finns även regler om skatt och tull vid viss import av alkohol- och tobaksvaror. Regeringen anser det lämpligt att även skattesatserna i dessa lagar justeras så att de överensstämmer med nu föreslagen ändring av skatten på tobak. En sådan justering föreslås därför. 7.6.2 från förälder till omyndigt barn Regeringens förslag: i form av insättning på barns konto från förälder som är förmyndare skall vid gåvobeskattningen anses fullbordad när insättningen görs under förutsättning att förbehåll om dispositionsrätt för egen räkning inte har gjorts. Skattskyldighet till gåvoskatt inträder därmed . Det betyder att gåvor på från samma givare förblir skattefria. Skälen för regeringens förslag: regler om förmyndarskap ändrades (prop. 1993/94:251, bet. 1993/94:LU3, rskr. 1994/95:29, SFS 1994:1433). Ändringarna innebär bl.a. att det allmännas kontroll över föräldrarnas förvaltning av barnets tillgångar har minskat. En effekt av detta är att föräldrarna har fått större möjligheter att disponera över barnens bankkonton. Huvudregeln är att föräldrar inte behöver samtycke av överförmyndaren för att ta ut den omyndiges medel från bankräkning. Detta gäller samtliga medel som föräldrarna förvaltar. gällde som huvudregel att medel som innestod hos bank inte fick tas ut utan överförmyndarens samtycke. Denna s.k. överförmyndarspärr hävdes alltså genom lagändringar. 1993/94:251 s 236 uttalades därvid att när föreskrifterna om spärr på bankkonton m.m. tas bort för samtliga föräldraförvaltningar innebär det att en förälders insättning av medel på konto i barnets namn inte kommer att leda till en fullbordad gåva. I propositionen anvisades hur föräldrarna skulle kunna försäkra sig om att gåvomedlen får sakrättsligt skydd. Genom att föreskrifterna om spärr på bankkonton m.m. tagits bort och fråga kan uppkomma när gåvan anses fullbordad kan osäkerhet också uppkomma beträffande gåvobeskattningen. Enligt 39 § d) lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt är fullbordad gåva av aktuellt slag skattefri till den del beloppet från samma givare inte överstiger under samma kalenderår. Arvs- och gåvoskattelagstiftningen är föremål för översyn men resultatet av denna torde inte föreligga förrän tidigast . För att det fram till dess inte skall råda oklarhet om att beskattning inte skall ske av det belopp som finns innestående på barnets konto när barnet blir myndigt om de årliga insättningarna inte har överstigit och föräldrarna inte uttryckligen har förbehållit sig dispositionsrätt för egen räkning, bör införas en regel som anger att vid gåvobeskattningen skall gåva i form av insättning på barns konto från förälder som är förmyndare anses fullbordad direkt. Med förbehåll om dispositionsrätt för egen räkning likställs att insättningen görs på ett konto som redan omfattas av ett sådant förbehåll. Insättningen kan givetvis också ske genom överföring från konto i annan bank än den i vilken barnets konto finns. Förslaget föranleder en ändring i 36 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. 7.6.3 Inskränkt skattskyldighet för Konung för vetenskap, teknik och miljö Regeringens förslag: Konung 50- årsfond för vetenskap, teknik och miljö befrias från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till fastighetsinnehav. Skälen för regeringens förslag: Stiftelser är i likhet med andra juridiska personer i regel oinskränkt skattskyldiga till statlig inkomstskatt. Stiftelser är i allmänhet också skyldiga att betala förmögenhetsskatt. Vissa stiftelser och andra juridiska personer har dock ansetts bedriva en så höggradigt allmännyttig verksamhet att deras skattskyldighet har inskränkts genom att subjektet uttryckligen namnges i lagtexten (7 § 4 mom. SIL, den s.k. katalogen). Enligt 6 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt som enligt lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt tillämpas övergångsvis års taxering, är sådana rättssubjekt också befriade från förmögenhetsskatt. I förslaget till ny förmögenhetsskattelag (prop. 1996/97:117) föreslås ingen förändring av dessa regler. Skattereglerna för stiftelser har varit föremål för översyn av stiftelse- och föreningsskattekommittén och kommitténs betänkande, Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar, (SOU 1995:63) bereds inom . I betänkandet föreslås att katalogen väsentligen förkortas. I avvaktan på kommitténs betänkande och under beredningen av detta har statsmakterna i princip avstått från att ta in nya subjekt i katalogen. Undantag från denna princip har gjorts endast . Konung har som ändamål att främja forskning, teknisk utveckling och företagande och bildades inför kungens 50-årsdag. Fondens medel har dels tillskjutits av bl.a. de vetenskapliga akademierna, dels insamlats genom gåvor från allmänheten och olika företag. Fondens medel skall bidra till uthålligt nyttjande av naturresurserna och bevarande av biologisk mångfald. Anslag kan delas ut till företag, institutioner, grupper och enskilda personer som är verksamma i . Kungen är själv ordförande i stiftelsen. Enligt regeringens mening är stiftelsens ändamål och verksamhet så höggradigt allmännyttig och utgör en så central nationell angelägenhet att dess medel inte bör beskattas. I detta speciella fall är det därför motiverat med ett undantag från den tillämpade principen att ytterligare subjekt inte bör tas in i den s.k. katalogen. 7.6.4 Gruppregistrering i mervärdesskattesystemet har, i anslutning till motioner som väckts antingen under allmänna motionstiden eller med anledning av proposition 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur- utbildnings- och idrottsområdet, givit regeringen tillkänna en positiv principiell inställning till att gruppregistrering inom den finansiella sektorn övervägs på mervärdesskattens område (1996/97:SkU6, rskr. 1996/97:69). förutsatte därvid att regeringen skulle återkomma till frågan, och att en analys därvid bör göras av kostnaderna. Analysen bör också omfatta möjligheterna av att införa gruppregistrering utanför den finansiella sektorn. Enligt regeringens bedömning måste frågan om införande av gruppregistrering inom den finansiella sektorn beredas vidare. Den inrymmer delvis komplicerade juridiska frågeställningar. pågår en beredning av de framställningar i frågan som ingivits av och . har i ett remissvar avstyrkt att gruppregistreringsregler införs, och bl.a. anfört att ytterligare uppgifter om tillämpningen i andra länder behövs för bedömningen och vidare att en analys måste göras av hur en gruppregistrering kan fungera inom det förslag till skattekonton som är under utarbetande. Regeringens pågående beredning av frågan innefattar förfrågningar till samtliga övriga medlemsländer i EU om eventuella gruppregistreringsregler. Uppgifter härom är av värde även mot bakgrund av att ett införande av gruppregistrering i förutsätter att konsultationer först hålls med . Den pågående analysen skall också innefatta en beräkning av kostnaderna för åtgärden. Dessa kan, vad avser den finansiella sektorn, enligt tillgängliga uppgifter från branschen uppskattas till högst ca 100 alternativt ca . Vad gäller eventuella gruppregistreringsregler utanför den finansiella sektorn saknas helt kostnadsbedömningar. Regeringen avser att återkomma till så snart den pågående beredningen har avslutats. För åtgärderna bör ett belopp motsvarande högst reserveras. 7.6.5 Försäkransystem för växthusnäringen och yrkesfiskarna I proposition 1996/97:29 föreslog regeringen att koldioxidskatten skulle fördubblas för industrin och växthusnäringen. I propositionen lämnades även förslag till skattelättnader för energiintensiv verksamhet. Regeringen har dels anmält den tilltänkta förändringen till kommissionen, dels ansökt om undantag från reglerna i rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT nr L316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0081), mineral-oljedirektivet. Anmälan av den tilltänkta förändringen har skett i syfte att få kommissionens beslut i fråga om ändringens förenlighet med statsstödsreglerna i artiklarna 92 94 i . När regeringen överlämnade propositionen till hade EG-institutionerna ännu inte tagit ställning till förslaget. EG- institutionernas granskning är nu avslutad med för positivt resultat. behandling av proposition 1996/97:29 har varit vilande i avvaktan på besked från EG-institutionerna. Förslagen i proposition 1996/97:29 innebär att koldioxidskatten höjs från till av den generella nivån för bränslen som förbrukas vid industriell verksamhet eller vid yrkesmässig växthusodling. Överstiger ett företags koldioxidskattebelastning av försäljningsvärdet skall skatten sättas ned så att den överskjutande skattebelastningen inte överstiger ett belopp som motsvarar av den generella nivån. I propositionen uttalas att, det i likhet med vad som gäller för tillämpningen av 1,2 procentsregeln, bör vara möjligt för ett företag att i början av ett kalenderår hos beskattningsmyndigheten ansöka om ett preliminärt besked om tillämplig skattesats. Beskattnings- myndigheten skall därefter, när det faktiska utfallet under kalenderåret är känt, åter pröva företagets ansökan. Växthusnäringen erhåller sin nedsättning av energiskatten och koldioxidskatten redan vid inköp av bränslet. Förslagen i proposition 1996/97:29 förutsätter dock ett system med kvartalsvis återbetalning. Enligt tidigare beslut skulle växthusnäringen redan ha gått över till ett sådant system. Tidpunkten för denna övergång har dock successivt senarelagts genom ändringar i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1776) om skatt på energi (se bl.a. bet. 1995/96:SkU31, rskr. 1995/96:305, SFS 1996:687). har riktat kritik mot systemet med preliminärt besked om tillämplig skattesats. Utskottet har bl.a. anfört att knappast något företag inom växthusnäringen är skattskyldigt och att det därför behövs någon form av informellt försäkranssystem för att göra det möjligt för dessa att få del av den skattelättnad som det preliminära beslutet innebär. Utskottet har även påpekat att systemet med preliminära beslut inte har något egentligt stöd i lag. Enligt skatteutskottet bör regeringen se över reglerna på detta område i syfte att klargöra läget både ur kontrollsynpunkt och vad gäller eventuellt behov av lagreglering. I avvaktan på denna översyn bör växthusnäringen få behålla möjligheten till nedsättning av koldioxidskatten vid inköp av bränsle. har på förslag av skatte- och finansutskotten beslutat att växthusnäringen tills vidare skall få behålla möjligheten till nedsättning redan vid inköp av bränsle (bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53, SFS 1996:1220). Regeringen har mot denna bakgrund för avsikt att se över systemet med preliminära beslut och i samband därmed överväga om det bör införas en möjlighet för växthusodlare som inte är skattskyldiga att mot försäkran köpa bränsle enligt den lägre skattesats som gäller för näringen. Energi- och koldioxidskatt tas inte ut på dieselolja som förbrukas i fartyg som används yrkesmässigt. Yrkesfiskare som använder mindre fartyg får enligt nuvarande regler inte använda den lågbeskattade märkta dieseloljan utan köper i stället högbeskattad dieselolja. Skattefriheten uppnås i dessa fall genom att skatten på dieseloljan återbetals kvartalsvis efter ansökan. Anledningen till denna ordning är att skatteskillnaderna mellan bränsle för fritidsbåtar och yrkesbåtar uppgår till betydande belopp. kan dock om det finns särskilda skäl medge dispens från förbudet att ha märkt lågbeskattad dieselolja i bränsletank på båt. För båtar som fått dispens gäller samma regler som för skepp dvs. ägaren får köpa märkt lågbeskattad dieselolja utan energi- och koldioxidskatt mot försäkran att båten skall användas i yrkesmässig verksamhet. har i RSV Rapport 1995:10 Förslag till förenklingar i skattelagstiftningen ifrågasatt om återbetalningsförfarandet innebär någon vinst ur kontrollsynpunkt och har påtalat att det medför problem för många fiskare och extra kostnader för skattemyndigheten. I rapporten föreslår att ägare till båtar som används yrkesmässigt skall få rätt att mot försäkran köpa lågbeskattad märkt dieselolja utan energi- och koldioxidskatt. I betänkandet 1996/97:SkU16 anför skatteutskottet att det förutsätter att regeringen nu prövar det förslag till lösning som lagt fram och redovisar sin bedömning av detta i lämpligt sammanhang. Regeringen avser att pröva förslag i samband med prövningen av frågan om ett försäkransystem för växthusnäringen. Beredningsarbetet bedöms kunna avslutas i sådan tid att regeringens ställningstagande rörande frågorna om försäkransystem för växthusnäringen och yrkesfiskarna kan redovisas i samband med budgetpropositionen . 7.7 Finansiella effekter för stat och offentlig sektor I detta avsnitt redovisas de finansiella effekterna av föreslagna och aviserade åtgärder. Redovisningen avser effekterna för åren 1997 2000 för statsbudgeten och för hela den offentliga sektorn. I båda fallen är redovisningen kassamässig, vilket bl.a. innebär att olika förskjutningar i uppbörden av skatter och avgifter har beaktats. Därutöver redovisas också den varaktiga nettobudgeteffekten för offentlig sektor. Vid redovisningen har, förutom uppbördsförskjutningar, också hänsyn tagits till olika slag av indirekta effekter genom att de primära skatteförändringarnas påverkan på andra skattebaser och i förekommande fall på offentliga utgifter. På energiskatteområdet föreslås bl.a. en budgetneutral omläggning, där fastighetsskatten på markvärdet hos vattenkraftverk sänks medan konsumtionsskatten på el höjs. Den budgetmässiga omslutningen framgår av den bilagda tabellen. Den uppjustering av fastighetsskatten på markvärdet som utgör en korrigering av det beslut som fattades har ej beaktats i redovisningen. Det senarelagda ikraftträdandet av den fördubblade koldioxidskatten för industrin m.m. finansieras genom en begränsad varaktig höjning av den allmänna koldioxidskattenivån. föreligger en viss underfinansiering, som emellertid kompenseras . Vad gäller åtgärder på småföretagsområdet beräknas utvidgningen av den andel av de anställdas lönesumma som får beaktas vid beräkningen av lättnadsutrymmet och det kapitalbeskattade utrymmet för mindre företag ge en varaktig budgetförsvagning om . Denna varaktiga försvagning uppkommer efter , vilket bl.a. beror på att en del av det utvidgade utrymmet ger en skattelättnad först när aktierna i berörda bolag försäljs. Förslaget om en höjning av räntesatsen vid räntefördelning för enskilda näringsidkare beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på för offentlig sektor. För staten uppkommer en budgetförstärkning beroende på att företagarinkomster omfördelas från inkomst av näringsverksamhet till inkomst av kapital. Förslaget om ett ökat maximalt underlag för nedsättning av arbetsgivaravgiften från i lönesumma till ca i lönesumma beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på .