prop · GK0325D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Bemyndiganden i fråga om uppehållstillstånd 14 § -------------------------------------------------------------------- Regeringen får meddela före- skrifter om -------------------------------------------------------------------- 1. uppehållstillstånd för studier eller besök, -------------------------------------------------------------------- 2. förutsättningarna för uppe- hållstillstånd av humanitära skäl i andra fall än som avses i 5 § tredje stycket 2 och -------------------------------------------------------------------- 3. förutsättningarna för tids- begränsat uppehållstillstånd. -------------------------------------------------------------------- Regeringen får också föreskriva att en ansökan om uppe- hållstillstånd får bifallas även i andra fall än som anges i 5 § andra stycket, om det följer av en överenskommelse med främmande stat, samt att uppehållstillstånd får återkallas för de utlänningar som omfattas av avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbets- område (EES) även i andra fall än de som anges i 11 § första stycket. 1996/97:25 Bilaga 1 -------------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse -------------------------------------------------------------------- 3 kap. 4 § En utlännings som avses i 1 § har rätt till asyl Asyl får dock vägras om 1. det av hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerliga skäl att inte bevilja asyl, -------------------------------------------------------------------- 2. det beträffande en utlänning 2. det beträffande en utlänning som omfattas av 1 § 2 eller 3 som omfattas av 1 § 2 eller 3 på finns särskilda skäl att inte grund av brottslighet eller med bevilja asyl, hänsyn till rikets säkerhet finns särskilda skäl att inte bevilja asyl. -------------------------------------------------------------------- 3. utlänningen har rest in från , , eller och kan sändas åter till något av dessa länder i enlighet med en överenskommelse mellan och det landet, såvida det inte är uppenbart att han inte kommer att beviljas uppehållstillstånd där, 4. utlänningen i annat fall före ankomsten till har uppehållit sig i ett annat land än hemlandet och, om han återsänds dit, är skyddad mot förföljelse eller, i förekommande fall, mot att sändas till en krigsskådeplats eller till hemlandet och också mot att sändas vidare till ett annat land där han inte har motsvarande skydd, eller utlänningen har särskild anknytning till ett annat land och där är skyddad på det sätt som anges i 4. -------------------------------------------------------------------- Regeringen får föreskriva undantag från andra stycket 4 för de fall då utlänningens anknytning till är av sådan art att han inte bör nekas att få sin ansökan om asyl prövad här. Bemyndiganden i fråga om asyl 8 § -------------------------------------------------------------------- Om möjligheter att ta emot utlänningar motiverar det får regeringen föreskriva att asyl inte får beviljas i fall som avses i 1 § 2 eller 3. -------------------------------------------------------------------- Regeringen får föreskriva undantag från 4 § andra stycket för de fall då utlänningens anknytning till är av sådan art att utlänningen inte bör nekas att få sin ansökan om asyl prövad här. 1996/97:25 Bilaga 1 -------------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse -------------------------------------------------------------------- 7 kap. 3 § -------------------------------------------------------------------- Statens invandrarverks beslut Statens invandrarverks beslut i fråga om avvisning eller i fråga om avvisning, utvisning utvisning och en i samband därmed uppehållstillstånd eller behandlad fråga om återkallelse av uppehållstillstånd uppehållstillstånd eller får av utlänningen överklagas till arbetstillstånd eller återkallelseUtlänningsnämnden. Invandrar- av sådana tillstånd får av verkets beslut i fråga om arbets- utlänningen överklagas till Ut- tillstånd eller återkallelse av länningsnämnden. arbetstillstånd får av utlänningen överklagas till nämnden under för- utsättning att frågan om tillstånd har behandlats i samband med ett beslut i fråga om avvisning eller utvisning. -------------------------------------------------------------------- består av ordförande och övriga ledamöter till det antal regeringen bestämmer. För ordförande skall finnas ersättare. Ledamöter och ersättare för ordförande utses av regeringen. Ordförande och ersättare för ordförande skall vara jurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare eller annan likvärdig erfarenhet. 11 § -------------------------------------------------------------------- får med får med eget yttrande överlämna ett -------------------------------------------------------------------- eller Utlän Invandrarverket och Utlän -------------------------------------------------------------------- 1. ärendet på grund av familje 1. ärendet på grund av familje -------------------------------------------------------------------- 2. ärendet bedöms ha betydelse 2. ärendet bedöms ha sådan för -------------------------------------------------------------------- 1996/97:25 Bilaga 1 -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- 3. det bedöms vara av särskild 3. det bedöms vara av särskild vikt för ledning av -------------------------------------------------------------------- 4. synnerliga skäl annars talar 4. om det i andra fall än som för -------------------------------------------------------------------- Har invandrarverket överlämnat När Invandrarverket överlämnar -------------------------------------------------------------------- Vad som i 5 § föreskrivs om och gäller också regeringen när den avgör ett överlämnat ärende. 11 kap. 1 § -------------------------------------------------------------------- I ett asylärende vid statens En utlänning som har ansökt om invandrarverk skall det ingå -------------------------------------------------------------------- 1996/97:25 Bilaga 1 -------------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse Nuvarande lydelse -------------------------------------------------------------------- får bestämma att I ett asylärende vid Ut även andra personer än -------------------------------------------------------------------- Första och andra styckena och Utlän -------------------------------------------------------------------- 3 § -------------------------------------------------------------------- Bestämmelserna i 20 § förvalt- Bestämmelserna i 20 § förvalt- ningslagen om motivering av be- ningslagen om motivering av be- slut tillämpas inte beträffande slut gäller även för beslut som beslut om visering, tidsbegränsat meddelas i ärenden enligt denna uppehållstillstånd och arbetstill-lag om inte något annat följer av stånd. andra eller tredje stycket. -------------------------------------------------------------------- En utlänning som avses i 2 kap. Ett beslut i fråga om uppe- 11 § tredje stycket har dock hållstillstånd skall alltid alltid rätt till motivering av innehålla de skäl som ligger till ett sådant beslut om det går honomgrund för beslutet. -------------------------------------------------------------------- Vid beslut om visering eller arbetstillstånd får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning som avses i 2 kap. 11 § tredje stycket har dock alltid rätt till motivering av ett beslut om visering om det går honom emot. Denna lag träder i kraft . 1996/97:25 Bilaga 1 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- 2 §3 -------------------------------------------------------------------- Bestämmelserna i 20 § förvalt- Bestämmelserna i 20 § förvalt- ningslagen om motivering av be- ningslagen om motivering av be- slut tillämpas inte beträffande slut gäller även för beslut som beslut om visering, tidsbegränsat meddelas i ärenden enligt denna uppehållstillstånd och arbetstill-lag om inte något annat följer av stånd. andra eller tredje stycket. -------------------------------------------------------------------- En utlänning som avses i 2 kap. Ett beslut i fråga om uppe- 11 § tredje stycket har dock hållstillstånd skall alltid alltid rätt till motivering av innehålla de skäl som ligger till ett sådant beslut om det går honomgrund för beslutet. -------------------------------------------------------------------- Vid beslut om visering eller arbetstillstånd får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning som avses i 2 kap. 11 § tredje stycket har dock alltid rätt till motivering av ett beslut om visering om det går honom emot. Denna lag träder i kraft . 1996/97:25 Bilaga 1 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- 2 § Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare. Lagen gäller inte heller 1. beslut av arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd, beslut om svenskt medborgarskap, -------------------------------------------------------------------- 3. beslut om utlänningars 3. andra beslut om utlänningars vistelse i riket, vistelse i riket än sådana som en- ligt utlänningslagen (1989:529) har prövats i regeringen som enda instans, -------------------------------------------------------------------- 4. beslut om värnpliktigas eller reservpersonals inkallelse eller tjänstgöring inom försvarsmakten, 5. beslut enligt lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, 6. beslut som rör skatter eller avgifter, 7. beslut enligt lagen (1992:1602) om valuta- eller kreditreglering eller beslut i frågor om allmän likviditetsindragning eller allmän prisreglering, 8. andra beslut enligt lagen (1992:1300) om krigsmaterial än sådana som avser återkallelse av tillstånd enligt 3 eller 4 §, 9. beslut om tillstånd till sådan verksamhet som avses i 1 § 3-4 lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, 10. beslut enligt lagen (1991:341) om strategiska produkter. Denna lag träder i kraft . 1996/97:25 Bilaga 1 Sammanfattning i relevant del av betänkandet (SOU 1995:55) Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden Utredningen behandlar i korthet frågan i vilken utsträckning ett beslut om omhändertagande av ett barn med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) skall utgöra hinder mot verkställighet av ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. Enligt utredningen bör huvudprincipen vara att beslut enligt utlänningslagen i princip tar över beslut rörande enskilda som fattats med stöd av annan lagstiftning. Det är emellertid enligt utredningen inte möjligt att i alla fall hävda att utlänningslagen skall ha företräde framför annan lagstiftning. Avgörande om vilken lagstiftning som bör ha företräde kan bli särskilt grannlaga när det gäller barn som omhändertagits med stöd av LVU därför att de vanvårdats av sina föräldrar. Det är inte rimligt att överlämna barnet till en vårdnadshavare som uppenbart vanvårdar barnet och där barnets liv och hälsa kan sättas i stor fara om barnet överlämnas till vårdnadshavarna. är det heller inte rimligt att ett omhändertagande enligt LVU automatiskt skulle innebära att inte bara barnet utan också vårdnadshavarna skulle få uppehållstillstånd I . 1996/97:25 Bilaga 1 Sammanfattning av Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv (SOU 1995:75) Motiv för en sammanhållen global flyktingpolitik *Allt fler människor i världen kommer att flytta inom eller mellan länderna under . Antalet migranter utgör nu av världsbefolkningen. Flyktingsituationen fortsätter att förvärras. var flyktingarna ca 10 miljoner, nu är de omkring 23 miljoner. Dessutom finns ca 2,5 miljoner palestinska flyktingar samt omkring 25 miljoner internflyktingar (inom det egna landet). Antalet miljöflyktingar uppskattas till 25 miljoner. * Därtill kommer de människor i tredje världen som flyttar från landsbygden till städerna, f.n. 70-100 miljoner människor . En del av dem söker sig vidare från de överlastade storstäderna (med 5-20 miljoner invånare) till andra länder. * Världsbefolkningen ökar nu med ungefär 100 miljoner och av denna ökning sker i tredje världen. Med nuvarande tillväxttakt kommer sannolikt befolkning att öka från 600 miljoner till 1 2025. Befolkningen i kommer också att öka med en miljard. har världsbefolkningen fördubblats. Under enbart kommer världsbefolkningen i vart fall att fördubblas jämfört med . befolkning blir en allt mindre andel av världsbefolkningen. * Inkomstgapet mellan Syd och Nord har blivit dubbelt så stort . I kombination med det ökade inkomstgapet kommer den våldsamma befolkningsökningen oundvikligen att leda till ökad migration, främst Syd- Syd, men också Syd-Nord. * På kort och medellång sikt finns andra faktorer som bidrar till att öka be- folkningsomflyttningarna. Dit hör den pågående övergången från diktatur till demokrati i många utvecklingsländer, upplösningen av paktsystemen med och som dominerande stater, det därmed sammanhängande sönderfallet av statsbildningar (såsom f.d. och f.d. ) och uppblossandet av gamla etniska konflikter. Vapentillförseln till konflikthärdarna samt allmänt bristande framtidstro i många länder i och på grund av en alltför långsam ekonomisk utveckling bidrar till att förstärka problembilden. För tillkommer inkomstgapet mellan i förhållande till och , kriget på samt osäkerheten om utvecklingen i och . Orsakssambanden mellan befolkningsökningen, fattigdomsklyftan, konflikterna, miljöförstöringen och flykten från landsbygden till storstäderna och ökningen i stort av befolkningsrörelserna mellan länderna i världen är utomordentligt komplicerade. Befolkningsökningen i tredje världen, den ökade rikedomsklyftan mellan Syd och Nord, miljöförstöringen i Syd i samt den kraftiga urbaniseringen i Syd är de viktigaste orsakerna. Globaliseringen av ekonomin öppnar fönstren mot andra länder. Förbättrade kommunikationer och införandet av ny teknologi i tredje världen (billigt flyg, TV, telefon, fax etc.) påverkar också människors benägenhet att utvandra. * Ett grundläggande problem i de internationella försöken att bemästra denna nya situation är att för att hantera den kombination av politiska, ekonomiska och sociala problem som ofta ligger bakom flykt och annan migration inte är tillräckligt anpassad och samordnad för uppgiften. * Global solidaritet med en tyngdpunkt på förebyggande insatser för att undanröja och lindra orsaker till flykt och migration måste prägla det internationella samfundets verksamhet vad gäller utvecklingssamarbete, internationell handel etc. De flyktingpolitiska åtgärderna är emellertid mer inriktade på att reagera på flyktingströmmar och omfattande befolk- ningsomflyttningar än på att förebygga dem. * De europeiska länderna kommer oundvikligen att ställas inför ett ökande migrationstryck. För de europeiska västländerna, däribland , gäller att bedöma hur de samlade resurserna för att (i) reglera invandringen, (ii) pröva asylskäl och (iii) ta emot och integrera invandrare skall vägas mot insatser utanför det egna landet, i ursprungsländerna, för att motverka de orsaker som leder till utvandring och ge skydd och stöd åt flyktingar. Länderna måste ta ställning till det faktum att skillnaden ökar mellan de resurser som används för att hjälpa den relativt sett lilla andel flyktingar som kommit till industriländerna och de resurser som genom multilaterala och bilaterala kanaler används för merparten av världens flyktingar och flyktförebyggande insatser. * är medlem i EU. Unionen är en av de viktigaste aktörerna för att påverka orsakerna till flykt och massmigration. medlemskap innebär förutom nya åtaganden också ett nytt ansvar att delta i och påverka den framtida europeiska politiken på migrations- och flyktingområdet inklusive sambanden med EU:s bistånds- och handelspolitik samt det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. EU:s biståndsbudget är ungefär så stor som den svenska och har också sin tyngdpunkt på . pågår inom EU ett arbete på att skapa gemensamma europeiska yttergränser, en gemensam asylpolitik och långsiktigt även en gemensam invandringspolitik. * En flykting- och migrationspolitisk omorientering förutsätter att hela det traditionella systemet för flyktinghjälp i ett mottagningsland som ses över och ökad vikt behöver läggas vid mottagningsländerna i den rika världen skall kunna överföra en del av de resurser som binds upp i asyl- och flyktingmottagande i de egna länderna till generella och riktade insatser i de områden där flyktingproblemen förekommer. * Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och handelspolitiken har en migrations- och flyktingpolitisk dimension men de olika politikområdena är inte tillräckligt samordnade. * Den i europeisk jämförelse omfattande invandringen till av asylsökande måste - liksom den omfattande invandringen av anhöriga - ses i relation till de stora kostnaderna. Enbart statens kostnader för prövningen av asylansökningar och mottagningsstöd uppgick till ca . Som jämförelse kan nämnas att hela bistånd till utvecklingsländerna uppgick till sammanlagt ca och de svenska bidragen till UNHCR till ca . * Ökande integrationssvårigheter, långsiktigt sjunkande sysselsättningsgrad och hög arbetslöshet samt socialhjälpsberoende bland invandrarna innebär såväl svårigheter som ökade kostnader. Ett omfattande, långvarigt och resurskrävande arbete krävs för att ge 1980-talets och 1990-talets invandrare rimliga förutsättningar för framtiden i . Samarbete i ett globalt perspektiv * Ett övergripande mål i en global sammanhållen flyktingpolitik bör vara att i internationell samverkan aktivt medverka till att undanröja orsaker bakom flykt och påtvingad utvandring. måste de som tvingats på flykt få skydd och stöd. Dessa mål kan uppnås dels genom politiskt agerande, dels genom bistånd i olika former. Biståndet kan lämnas inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet och genom riktade insatser på medellång och kort sikt. Den svenska utrikes-, säkerhets-, bistånds- och handelspolitiken bör få en tydligare uttalad migrations- och flyktingpolitisk inriktning samt en högre grad av samordning med flykting- och migrationspolitiken. På motsvarande sätt bör verka för att den flykting- och migrationspolitiska dimensionen på ett mer uttalat sätt beaktas i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt i EU:s handels- och biståndspolitik. Flykting- och migrationsfrågor bör i ökad utsträckning föras upp på dagordningen också i andra internationella säkerhetspolitiska och ekonomiska fora. * Genom politiskt agerande bör vara pådrivande i det internationella samarbetet för att på lång sikt skapa sådana politiska, ekonomiska, sociala, befolknings- och miljömässiga förhållanden globalt att orsakerna bakom flykt och påtvingad migration i möjligaste mån undanröjs och att flyktingars rättigheter respekteras. Detta innebär att bör fortsätta att spela en aktiv roll i den pågående reformprocessen för att stärka . Det handlar om att främja fred, säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling. bör verka för att sådana handelsvillkor etableras av EU och globalt som kan främja fattiga länders ekonomiska utveckling. bör även ge fortsatt prioritet åt arbetet för nedrustning och begränsning av den internationella vapenhandeln. * Genom bistånd bör , såväl bilateralt som genom gemensamma EU-insatser och bidrag till multilaterala organisationer, intensifiera arbetet med att förebygga flyktingrörelser och massmigration. Detta innebär stärkta insatser för att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Vidare bör de internationella instrumenten för fredlig konflikthantering utvecklas och utnyttjas. Särskild uppmärksamhet bör i detta sammanhang ägnas minoriteters ställning samt preventiva diplomatiska och fredsbevarande åtgärder. Ett starkt stöd bör utgå till insatser för att förebygga humanitära katastrofer genom tidiga internationella ingripanden. Hög beredskap bör vidare finnas för riktade insatser till områden från vilka omfattande ekonomiskt betingad utvandring kan förväntas. * Målet om hållbar utveckling för det långsiktiga biståndet rymmer även migrations- och flyktingaspekter. Detta bör bl.a. innefatta migrations- och flyktförebyggande insatser, t.ex. för landsbygdsutveckling i utveck- lingsländer. * Då rörelser av skyddsbehövande uppstår inom eller mellan länder bör verka för att de skyddsbehövande skall kunna ges skydd och stöd i eller så nära hemlandet som möjligt. Insatser, som kan ske bilateralt eller genom exempelvis UNHCR och , bör inriktas på att förebygga vidare flykt från ett första asylland. Det är viktigt att skapa sådana förhållanden i första asylländer vad gäller säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter, materiell försörjning och hälsovård att vidare flykt motverkas. På motsvarande sätt bör, när det gäller internflyktingar, insatserna för skydd och materiellt bistånd öka för att förebygga vidare flykt till ett första asylland. bör särskilt agera för en bättre samverkan mellan diplomatiska, humanitära, fredsbevarande och andra militära insatser vid komplexa katastrofer. * bör bl.a. satsa mer ekonomiska resurser för att främja mänskliga rättigheter, ge ökat skydd för internflyktingar samt stödja första asyl- länder. Europeiskt samarbete kring flykting- och migrationsfrågor * bör som medlem i EU verka för en samordnad och aktiv europeisk flykting- och migrationspolitik. Den bör präglas av solidaritet och öppenhet samt innefatta insatser såväl inom som utom EU-området. Politiken bör sträva efter att uppnå de övergripande målen att undanröja orsaker till flykt och påtvingad migration, att ge skydd åt skyddsbehövande i första hand i den egna regionen och att skapa förutsättningar för frivilligt återvändande. bör värna asylrätten samt verka för att den fria rörligheten inom EU och, , mellan EU och andra regioner gradvis skall kunna förverkligas. * bör aktivt verka för att de långsiktiga målen för EU:s migrations- och flyktingpolitik inte endast blir att förverkliga det redan beslutade systemet med en gemensam yttre gräns och allt vad som därmed följer. Målen måste också innefatta en vision om hur unionsområdet gradvis skall kunna utökas till att omfatta även länderna i och kring . Ett steg på vägen är att EU i ökad grad bistår länderna i med att upprätta såväl system för utvecklandet av demokrati och skydd för minoriteter som migrations-, flykting- och gränssystem som är jämförbara med dem i . * Vid bör lägga stor vikt vid att ett mer ändamålsenligt och resultatinriktat samarbetssystem skapas för migrations- och flyktingfrågorna. Detta är en förutsättning för att en aktiv flyktförebyggande politik skall kunna föras som länkar samman biståndspolitiska, handelspolitiska och säkerhetspolitiska insatser med flykting- och migrationsåtgärder. * bör även agera i andra europeiska fora såsom och Organisationen för fred och säkerhet i () för att mänskliga rättigheter, särskilt minoriteters rättigheter, respekteras, att demokratiska system formas och att den säkerhetspolitiska situationen i ett utvidgat utvecklas på ett sätt som inte skapar flykt och påtvingad migration.