prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för Rättsväsendet (utgiftsområde 4) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4 2 Lagtext.................................................... 5 2.1 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387). 5 2.2 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken...... 6 2.3 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617).......................................... 7 2.4 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 9 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler.................................... 10 3 Rättsväsendet.............................................. 11 3.1 Övergripande mål.................................... 11 3.2 Kriminalpolitiska prioriteringar.................... 12 3.3 Ett modernt rättsväsende............................ 13 3.4 Utgångspunkter för besparingar...................... 14 4 Polisväsendet.............................................. 17 4.1 Huvudlinjer i reformeringen av polisen.............. 17 4.1.1 Allmänna strategier ................................ 17 4.1.2 Prioriterade områden................................ 18 4.1.3 Närpolisreformen.................................... 20 4.1.4 Brottsutredningsverksamheten ....................... 21 4.1.5 Samverkan med åklagare.............................. 21 4.1.6 Internationell samverkan ........................... 22 4.2 Övriga frågor ...................................... 23 4.2.1 Polisutbildningen .................................. 23 4.2.2 Beredskapsstyrkan för att bekämpa terroraktioner.... 24 4.2.3 ..................................... 25 4.2.4 Vissa organisatoriska frågor........................ 26 4.2.5 Utlänningsverksamhet ............................... 26 4.3 Polisväsendets resultat............................. 26 4.3.1 Resursinsatser och produktivitet.................... 26 4.3.2 Reform- och rationaliseringsarbetet................. 27 4.3.3 Resultatuppföljning................................. 29 4.3.4 Regeringens bedömning............................... 29 4.4 Anslag.............................................. 31 A 1. ................................. 31 A 2. 5 Åklagarväsendet............................................ 35 5.1 Förändringar inom åklagarväsendet................... 35 5.1.1 Ny åklagarorganisation m.m.......................... 35 5.1.2 Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.......... 36 5.1.3 Utvecklad samverkan mellan åklagarväsendet och polisen 39 5.1.4 Utökad användning av strafföreläggande.............. 39 5.1.5 Åtgärder för att öka säkerheten och skyddet för anställda inom rättsväsendet.................................. 39 5.2 Åklagarväsendets resultat........................... 40 5.3 Anslag.............................................. 41 B 1. 6 Domstolsväsendet m.m....................................... 43 6.1 Förändringar inom domstolsväsendet.................. 43 6.1.1 En renodlad domstolsverksamhet med tyngdpunkt i första instans............................................. 43 6.1.2 En ny, effektivare och mer flexibel domstolsorganisation 44 6.1.3 Ett effektivare förfarande i hovrätterna............ 45 6.1.4 Effektivare mål- och ärendehantering................ 45 6.1.5 Säkerheten för anställda inom rättsväsendet ........ 46 6.2 Resultatinformation................................. 46 6.2.1 Domstolarnas resultat................................46 6.2.2 resultat............................ 48 6.2.3 resultat.................... 48 6.3 Anslag.............................................. 49 C 1. Domstolsväsendet m.m. .............................. 49 7 Kriminalvården............................................. 52 7.1 Förändring och utveckling inom kriminalvården....... 52 7.1.1 Fortsatt utveckling av verkställighetens innehåll... 52 7.1.2 Humanare utformning av häktesverksamheten........... 53 7.1.3 Effektivare platsutnyttjande........................ 53 7.1.4 Ny lokal organisation............................... 54 7.2 Kriminalvårdens resultat............................ 56 7.2.1 Frivård............................................. 56 7.2.2 Anstalter........................................... 57 7.2.3 Häkten.............................................. 58 7.2.4 Beläggningsfrågor................................... 59 7.3 Anslag.............................................. 60 D 1. 8 Kronofogdemyndigheterna.................................... 63 8.1 Förändring och utveckling .......................... 63 8.1.1 Förbättrad kvalitet i indrivningsarbetet............ 63 8.1.2 Snabbare fastighetsförsäljning...................... 64 8.1.3 Regionindelning av kronofogdemyndigheterna.......... 64 8.2 Kronofogdemyndigheternas resultat................... 67 8.2.1 Resultatredovisningen............................... 67 8.2.2 Regeringens bedömning............................... 69 8.3 Anslag...............................................70 E 1. 9 Övrig verksamhet inom rättsväsendet........................ 71 9.1 Anslag.............................................. 71 . .....................................78 F 4. ...............................79 F 5. Ersättning för skador på grund av brott............. 81 F 6. Rättshjälpskostnader.................................82 F 7. Diverse kostnader för rättsväsendet..................84 F 8. Bidrag till vissa internationella sammanslutningar . 85 F 9. Bidrag till brottsförebyggande arbete............... 85 10 Övrig statlig verksamhet .................................. 87 10.1 Allmänna advokatbyråer.............................. 87 Bilaga 4.1 Redovisning av utförda arbete.......................................89 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsöknings- registerlagen (1986:617), 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler, 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) ramanslag 10 488 194 A 2. Säkerhetspolisen ramanslag 509 022 Åklagarväsendet ramanslag 627 237 Domstolsväsendet m.m. ramanslag 2 916 184 Kriminalvården ramanslag 3 837 161 Kronofogdemyndigheterna ramanslag 1 298 135 ramanslag 25 355 . ramanslag 165 728 . ramanslag 2 127 F 4. ramanslag 9 500 F 5. Ersättning för skador på grund av brott ramanslag 71 500 F 6. Rättshjälpskostnader ramanslag 853 972 F 7. Diverse kostnader för rättsväsendet ramanslag 10 222 F 8. Bidrag till vissa internationella samman- ramanslag 3 000 slutningar F 9. Bidrag till brottsförebyggande arbete ramanslag 7 200 Summa för utgiftsområdet 20 824 537 2.1 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 5 § polislagen (1984:387) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §1 -------------------------------------------------------------------- För ledningen av polismyndig- För ledningen av polismyndig- heten finns en polisstyrelse. heten finns en polisstyrelse. Polisstyrelsen består av polis- Polisstyrelsen består av polis- myndighetens chef (polische- myndighetens chef (polische- fen), av dess biträdande chef fen), av dess biträdande chef (biträdande polischefen), om så- (biträdande polischefen), om så- dan finns, samt av det antal dan finns, samt av det antal valda ledamöter, lägst sex och valda ledamöter som högst tio, som be- bestämmer, dock lägst sex. Polisstyrelsens ledamöter utom polischefen och biträdande polischefen skall väljas av kommunfullmäktige, om polisdistriktet omfattar endast en kommun, och annars av . Om det i polisdistriktet finns en kommun som inte ingår i landstingskommunen, skall valet förrättas av och kommunfullmäktige med den fördelning mellan dem som bestämmer efter befolknings- talen. För de valda ledamöterna skall lika många suppleanter väljas. De ledamöter och suppleanter som utses genom val skall vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. De bör väljas så att erfarenhet av kommunalverksamhet blir företrädd bland dem. Vid valet bör vidare beaktas att de olika delarna av polisdistriktet och om möjligt alla kommuner i distriktet blir representerade. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1989:128. 2.2 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken1 dels att i 2 kap. 15, 16 och 24 §§, 4 kap. 8, 27 och 32 §§ samt 16 kap. 1 och 10 §§ orden det län skall bytas ut mot den region samt att i 4 kap. 8 § orden skall bytas ut mot , dels att 18 kap. 1 § skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 1 §2 -------------------------------------------------------------------- be- beslut slut överklagas skriftligen hos överklagas skriftligen hos en den tingsrätt inom vars dom- tingsrätt inom kronofogdemyn- krets kronofogdemyndigheten dighetens verksamhetsområde som har sitt säte. I den mån det inte föreskrivs något annat i detta kapitel gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden vid överklagande i utsökningsmål. skall dock inte vara part i domstolen. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 2 kap. 15 § 1994:1413 2 kap. 16 § 1988:385 2 kap. 24 § 1988:385 4 kap. 8 § 1995:298 4 kap. 27 § 1994:444 4 kap. 32 § 1988:385 16 kap. 1 § 1993:893 16 kap. 10 § 1993:893. 2 Senaste lydelse 1996:248. 2.3 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsregisterlagen (1986:617)1 dels att i 1 och 2 §§ ordet län i olika böjningsformer skall bytas ut mot region i motsvarande böjningsform, dels att 7 och 7 a §§ skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §2Riksskatteverket och kronofogdemyndigheterna får för de ändamål som anges i 1 § ha terminalåtkomst till det centrala utsökningsregistret. Terminalåtkomsten för en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om 1. den som är registrerad hos myndigheten som gäldenär i mål om exekutiva åtgärder, 2. den som i annat fall än som avses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende som handläggs hos myndigheten, 3. make till person som avses under 1, 4. den som är gemensamt betalningsansvarig med person som avses under 1, 5. fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådant företag, om företaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under 1, 6. skuldsanering, företagsrekonstruktion, konkurs och näringsförbud. -------------------------------------------------------------------- I fråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gäller terminalåtkomsten enligt andra stycket 1 också gäldenärer i annat län, om detta ingår i tillsynsområdet. I den utsträckning som regeringen föreskriver får en sökande eller dennes ombud ha terminalåtkomst till uppgifter i det centrala utsökningsregistret om de mål eller ärenden som sökanden gett in. 7 a §Terminalåtkomst till regionala utsökningsregister får finnas för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning som anges i andra - femte styckena nedan. får ha terminalåtkomst till uppgifter i regionala utsökningsregister som avses i 6 a § första stycket. -------------------------------------------------------------------- En kronofogdemyndighet får ha En kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till det terminalåtkomst till det regionala regionala utsökningsregistret för utsökningsregistret för regionen. länet och, om kronofogdemyndigheten är tillsynsmyndighet i konkurs, till uppgifter som avses i 6 a § första stycket 1 i det regionala utsökningsregistret för ett annat län som ingår i tillsynsområdet. Regeringen får föreskriva att får ha terminalåtkomst till handling som avses i 6 a § andra stycket och att en kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter och handlingar i de regionala utsökningsregistren utöver vad som har sagts i tredje stycket. I den utsträckning som regeringen föreskriver får en sökande eller dennes ombud ha terminalåtkomst till uppgifter i regionala utsökningsregister om de mål eller ärenden som sökanden gett in. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 1 § 1995:441 2 § 1995:1370. 2 Senaste lydelse 1996:773. 2.4 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 25 § konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 25 § -------------------------------------------------------------------- Regeringen utser vissa krono- Kronofogdemyndigheterna är till- fogdemyndigheter att vara synsmyndigheter. En kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet får, enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, förordna en annan kronofogdemyndighet att handlägga tillsynsuppgift i kon- kursen. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . -------------------------------------------------------------------- | Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rätts-| | säkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att | | minska brottsligheten och öka människors trygghet. Verksamheten | | skall bedrivas med följande inriktning: | | - Brottsligheten skall förebyggas och bekämpas genom en human | | och rationell kriminalpolitik grundad på kunskap om brottslig- | | heten och dess orsaker och med utnyttjande av moderna och | | effektiva metoder. | | - Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk | | brottslighet skall prioriteras. | | - Brottsoffrens ställning skall stärkas. | | - Rättsväsendets verksamhet skall hålla hög kvalitet och bli mer| | kostnadseffektiv. Rättsväsendets utgiftsområde omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och kronofogdemyndigheterna. Även , , , Brotts- offermyndigheten, , rättshjälpen samt de allmänna advokat- byråerna, som är avgiftsfinansierade, ingår i utgiftsområdet. De totala utgifterna för rättsväsendet uppgår under till ca . Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta sker bl.a. genom att förebygga och beivra brott samt genom att lösa tvister såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. En viktig uppgift för rättsväsendet är också att verkställa rättsanspråk som inte har reglerats på frivillig väg. Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Rättssäkerheten är central i förhållandet mellan den enskilde och det allmänna i en demokratisk rättsstat. Rättssäkerheten ställer höga krav på bl.a. likformighet och förutsebarhet i rättskipning och myndighetsutövning. Den ställer därmed också höga krav på lagstiftningen. Lagarna skall värna demokratin, yttrandefriheten och andra mänskliga rättigheter. De skall vara lättbegripliga, konsekventa, svåra att kringgå eller missbruka och kunna stå sig . Rättstryggheten rör förhållandet mellan enskilda och omfattar den enskildes självklara krav på trygghet för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstryggheten uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet samt genom att respekten för lag och rätt upprätthålls. Rättstrygghet innefattar också att det finns en väl fungerande ordning för tvistlösning såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det all- männa. En human och säker kriminalvård samt ett väl fungerande exekutionsväsende är vidare av stor betydelse för att upprätthålla rättstryggheten och respekten för lag och rätt. Rättssäkerheten och rättstryggheten kräver att rättsväsendet i alla dess delar är effektivt och håller hög kvalitet. De förslag som lämnas nedan syftar till att ge rättsväsendet förbättrade möjligheter att värna rättssäkerheten och rättstryggheten samt att bekämpa brottsligheten. Kriminalpolitiken skall grundas på en helhetssyn och en inriktning av den allmänna politiken som leder till social trygghet, en rättvis fördelning och ett samhälle som vilar på solidaritet människor emellan. Brottsligheten medför att enskilda kan drabbas hårt av skador och förmögenhetsförluster. Den skapar också rädsla och otrygghet, även hos dem som inte utsätts för brott. Brottsligheten har ökat kraftigt . Antalet anmälda brott har ökat från ca 200 1950 till 1 150 1995. Utan tvivel har inte bara den anmälda utan även den faktiska brottsligheten ökat väsentligt. Detta kan inte accepteras. Att utvecklingen mot allt fler brott bryts är av avgörande betydelse för den enskildes rättstrygghet. Rättsväsendet skall därför förebygga och be- kämpa brottsligheten samt öka människors trygghet. En utgångspunkt för det brottsförebyggande program som regeringen presenterade är att brottsligheten måste angripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Rättväsendets insatser är av stor betydelse, men en framgångsrik kriminalpolitik förutsätter också insatser inom andra samhällsområden. Detta är uppenbart i fråga om det brottsförebyggande arbetet där medverkan från andra samhällssektorer är en förutsättning. Andra utgångspunkter för regeringens brottsförebyggande program är att brottslighetens orsaker måste angripas lokalt, att det medborgerliga initiativet och engagemanget från allmänheten skall tas till vara samt att den kunskap som finns om brottsligheten och dess orsaker skall fördjupas och tillämpas. Tidiga insatser för att hindra att ungdomar i riskzonen hamnar i en kriminell livsstil är också av central betydelse. Särskild uppmärksamhet måste även i fortsättningen ägnas kampen mot våldsbrotten, narkotikabrottsligheten och den ekonomiska brottsligheten. Vidare skall arbetet med att stärka brottsoffrens ställning fortsätta. Detta gäller inte minst i fråga om kvinnor som utsatts för våld och andra övergrepp. Den utredning som regeringen tillsatt för att utvärdera åtgärder på brottsofferområdet (dir. 1995:94) lämnade en översiktlig redovisning till regeringen av det dittills utförda arbetet, avsedd att ligga till grund för den avrapportering begärt (bet. 1994/95:JuU13, rskr. 1994/95:261). En sammanfattning av redovisningen bifogas i bilaga 4.1. Samhällsutvecklingen ger upphov till nya typer av brottslighet, vilka ställer krav på rättsväsendets flexibilitet och förmåga att klara av nya uppgifter. Ny teknik, nya livsmönster och förändrade värderingar ställer rättsväsendet inför stora utmaningar. Samhället måste kraftfullt ta avstånd från rasistiska och invandrarfientliga yttringar, annars kan grunderna för demokratin äventyras. Brottslighet med rasistiska inslag måste därför bekämpas med kraft. En typ av brottslighet som visat en oroande utveckling är den grova och organiserade brottslighet som bedrivs i slutna kriminella subkulturer och innefattar såväl vålds- och narkotikabrottslighet som ekonomisk brottslighet, ofta med internationell anknytning. Den innebär ett hot mot rättsstatens funda- ment, bl.a. genom att målsägande och vittnen hotas. För att stoppa denna typ av kriminalitet krävs särskilda insatser av rättsväsendet. Den ekonomiska brottsligheten utgör ett allvarligt samhällshot som måste bekämpas med all kraft. Regeringen har slagit fast en strategi för samlade åtgärder mot denna brottslighet (skr. 1994/95:217, bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412). Arbetet drivs målmedvetet vidare med att genomföra det breda åtgärdsprogram som omfattas av strategin. En av de mest angelägna åtgärderna är att införa en effektivare myndighetsorganisation inom området. skall en särskild myndighet, , inrättas med operativa och samordnande uppgifter i kampen mot den ekonomiska brottsligheten (se avsnitt 5.1.2). När det gäller insatser mot den gränsöverskridande brottsligheten, bl.a. internationell narkotikahandel och avancerad ekonomisk brottslighet, ger sam- arbetet med andra länder större möjligheter att lyckas. Av särskilt värde är arbetet inom EU, där ikraftträdandet av Europolkonventionen avsevärt kommer att förbättra möjligheterna att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Kampen mot denna brottslighet bedrivs också inom FN:s narkotikaprogram, UNDCP, samt inom . Här kan också nämnas det arbete som bedrivs inom ramen för den s.k. för att utveckla ett samarbete mellan polis, tull och andra organ från länderna runt samt den inrättade aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i . Inom har tillkallats en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga den internationella ekonomiska brottsligheten och utarbeta förslag till inriktning av åtgärderna mot sådan brottslighet. 3.3 Ett modernt rättsväsende Ett väl fungerande rättsväsende är av fundamental betydelse för att upprätthålla den demokratiska rättsstaten. Rättsväsendet skall hålla hög kvalitet och vara kostnadseffektivt. Att rättsväsendet kan hantera sina uppgifter korrekt och inom rimlig tid är centralt för att upprätthålla rättssäkerhet och rättstrygghet. Vidare är en effektiv indrivning av skatter och avgifter av stor betydelse för statens finanser. Samverkan mellan rättsväsendets myndigheter samt med andra som berörs av och kan påverka brottsligheten skall öka. Rättsväsendet skall också fortsätta att utveckla moderna organisations- och arbetsformer. En samlad IT-strategi skall utformas och satsningen på ny teknik skall fortsätta. För att öka rättsväsendets möjligheter att nå de uppsatta målen har en rad åtgärder vidtagits i syfte att effektivisera och rationalisera rättsväsendet. Detta gäller såväl rättsreglerna som verksamheten och organisationen. Inom polisen pågår ett arbete med att införa ett problemorienterat arbetssätt, utveckla närpolisverksamheten och förändra myndighetsstrukturen. Inom åklagarväsendet har en ny organisation och nya arbetsformer införts. Vidare har arbetet med att utveckla nya former för samarbete mellan polis och åklagare påbörjats. Ett annat exempel på reformarbete med den nämnda inriktningen är den utredning som regeringen tillsatt för att se över den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet (dir. 1995:102). Syftet är att skapa en effektiv domstolsorganisation som svarar mot de ökande kraven på domstolarnas kompetens och förmåga att handlägga allt svårare mål. Inom kriminalvården har förändringen av vårdarrollen mot ett utvecklat kontaktmannaskap med bl.a. verk- samhetsanpassade arbetstider inneburit både högre kvalitet i verksamheten och effektivare användning av personalen. I samma syfte planeras en rationalisering av myndighetsstrukturen. Inom exekutionsväsendet planeras en sammanslagning av kronofogdemyndigheter . Vad gäller rättsreglerna har vissa större reformer slutförts. Nämnas kan instansordningsreformen vid de allmänna förvaltningsdomstolarna och den nya ärendelagen. Regeringen har i prop. 1996/97:9 föreslagit förändringar av rättshjälpen. Vidare pågår en översyn av handläggningsreglerna i hovrätt och en översyn av straffsystemet. När det gäller samordning av rättsväsendets informationsförsörjning har huvuddelen av rättsväsendets myndigheter samt och på regeringens uppdrag lämnat förslag till en samlad strategi. Frågan bereds vidare inom . 3.4 Utgångspunkter för besparingar