prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Höjningen av anslaget D2. Ersättning för viltskador m.m. finansieras med från detta anslag vilket innebär att anslaget minskas med sammanlagt . Jordbrukets blockdatabas anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Digital blockdatabas Det svenska medlemskapet i EU innebär ett åtagande att delta i den gemensamma jordbrukspolitiken. Med hänsyn till att det finns en mängd olika stödformer till jordbruket som så långt möjligt lämpligen bör administreras och kontrolleras gemensamt har en enhetlig ram för handläggning av flera typer av stöd införts genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen. Enligt den förordningen skall varje medlemsstat upprätta ett s.k. integrerat administrations- och kontrollsystem (IAKS). I det integrerade systemet ingår bl.a. särskilda krav på ett system för arealidentifikation som skall utgöra grunden vid handläggning av de arealbaserade stöden. Tillgången till ett sådant system är en förutsättning för att svenska jordbrukare skall kunna få gemenskapens stöd med finansiering från EU:s budget. Det nya systemet för identifiering av brukningsenheternas skiften (prop. 1996/97:48, bet. 1996/97:JoU7, rskr. 1996/97:157) innebär att s.k. block bildas, vilka tilldelas unika identiteter. Blockbildningen skall genomföras med hjälp av digital information som hämtas från den ekonomiska kartan. Med ledning av denna information skall särskilda digitala kartor tas fram. Kartunderlaget kommer att behöva uppdateras . Det integrerade systemet skall vara genomfört vid utgången av . Det fastighetsregister som av hävd använt för identifiering är inte tillräckligt detaljerat för det integrerade systemets behov. Att upprätta det digitala kartmaterialet kommer därför att innebära stora kostnader av engångskaraktär. Kostnaden har beräknats uppgå till ca . Till detta kommer driftskostnader som beräknas uppgå till . Enligt beslut med anledning av prop. 1996/97:48 skall dessa kostnader finansieras med en kartavgift. Intäkten av denna avgift beräknas bli . Regeringen föreslår att ett ramanslag på förs upp på statsbudgeten för att användas för att täcka nödvändiga uppbyggnadskostnader. Finansieringen sker genom att intäkterna från kartavgiften successivt inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Investeringskostnaderna beräknas vara helt finansierade . Fiske C 2. Strukturstöd till fisket m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Anslaget är framför allt avsett att finansiera stöd till åtgärder som medfinanseras av gemenskapen inom ramen för strukturplanen på fiskets område och gemenskapsinitiativet PESCA. Anslaget används även för äldre stödformer som inte omfattas av gemenskapens medfinansiering. Under /96 var anslaget uppfört som förslagsanslag. strukturplan på fiskets område fastställdes av först och villkoren för stöd fastställdes i övervakningskommittén . Vissa beslutade investeringsstöd under /96 kommer inte att betalas ut förrän under . Dessa beslutade, men inte utbetalade stöd uppgår till . Medlen avseende dessa beslut kan, med hänsyn till den tidigare anslagsformen, inte föras över . För att det ändamål, som beslutat om skall kunna tillgodoses föreslår regeringen därför att anslaget höjs med . Det kommer inte betalas ut mer medel än vad som tidigare angivits. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Detta belopp motsvarar EG:s finansiering av strukturstöd till fisket m.m. redovisat under anslag C 2. Under /96 var anslaget uppfört som förslagsanslag. strukturplan på fiskets område fastställdes av , som nämnts i föregående avsnitt, först och villkoren för stöd fastställdes i övervakningskommittén . Vissa beslutade investeringsstöd under /96 kommer inte att betalas ut förrän . Dessa beslutade, men inte utbetalade stöd uppgår till . Medlen avseende dessa beslut kan, med hänsyn till den tidigare anslagsformen, inte föras över till . För att det ändamål med anslaget som beslutat om skall kunna uppfyllas föreslår regeringen därför att anslaget höjs med . Finansiering sker genom att staten erhåller motsvarande belopp från EU som inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Det kommer inte betalas ut mer medel än vad som tidigare angivits. D. Rennäring D 2. Ersättning för viltskador m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under ramanslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket anvisat avseende den nationella delen för ett nytt delprogram inom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom renskötselområdet. Under ramanslaget B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket har för samma ändamål beräknats motsvarande EG:s finansiering av detta program. Avsikten med programmet är att skapa ett bevarandemål för rovdjuren inom renskötselområdet med långsiktigt livskraftiga populationer. Bevarandemålet medför för vissa rovdjursarter att populationen ökar. Detta kan komma att medföra större kostnader för renförluster och merarbete för rennäringen än vad som gällde tidigare. Programmet baseras på den av beslutade principen om ersättning efter rovdjursförekomst. Programmet, som avsågs verka , uppskattas omfatta totalt , varav hälften medfinansieras av EG. Regeringens överläggningar med har ännu inte resulterat i ett godkännande av delprogrammet. Regeringen gör den bedömningen att ett godkännande inte kommer att kunna ske inom sådan tid att utbetalning till renägarna kan äga rum . Ersättning för rovdjursrivna renar innevarande budgetår måste därför helt lämnas av nationella budgetmedel. Medel för ersättning för rovdjursrivna renar bör anvisas över ramanslaget D 2. Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Anslagen B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket och B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket minskas med vardera. Finansiering sker genom indragning av anslagsmedel. E. Djurskydd och djurhälsovård E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . har i beslut efter särskild ansökan från godkänt det svenska bekämpningsprogrammet avseende sjukdomen Enzootisk bovin leukos (EBL). Enligt beslutet är berättigad bidrag från EU för utgifter för provtagning och ersättning till djurägare som slaktar djur till följd av EBL-smitta. Ersättning lämnas av sådana kostnader som både uppkommit och betalats . Det högsta ersättningsbeloppet från EU uppgår till 2 385 000 ecu. Enligt ansökan till kommer leukosprogrammets totala kostnad att bli ca , vilket innebär att något av programmet måste finansieras nationellt. En slutlig rapport om programmets tekniska genomförande och kostnader skall enligt beslutet lämnas av . Bidraget från EU lämnas i efterhand. Därför uppkommer ett behov av att temporärt finansiera även den del av programmet som avses att täckas av EU- bidraget. Regeringen föreslår därför att, utöver den nationella andelen, (motsvarande 2 385 000 ecu) tillförs ifrågavarande anslag för . Finansiering sker genom att staten erhåller motsvarande belopp på inkomsttitel när bidraget från EU erhålls och inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Gränskontrollstationer Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Mot bakgrund av medlemskap i pågår en anpassning av de svenska gränskontrollstationerna mot tredje land till . Vid stationerna skall levande djur och animaliska produkter som importeras till gemenskapen kontrolleras. Hur gränskontrollstationerna skall vara utformade och hur kontrollerna skall utföras är strikt reglerade i . Enligt förordningen (1994:1717) om kontroll av livsmedel som importeras från tredje land ansvarar kommunerna för gränskontrollen vid import av livsmedel. meddelar bl.a. föreskrifter om hur kontrollen skall genomföras. Vidare skall gränskontrollstationerna godkännas av . Vad gäller införsel av levande djur och djurprodukter har det övergripande myndighetsansvaret enligt förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. Enligt rådets beslut 90/424/EEG av om utgifter inom veterinärområdet kan ett medlemsland få finansiellt stöd för att införa den nya kontrollstrategi som följer av genomförandet av den inre marknaden för levande djur och animaliska produkter. ansökte hos EG- kommissionen om bidrag för uppbyggande av svenska gränskontrollstationer mot tredje land. Ansökan byggde på de ansvariga kommunernas planerade åtgärder och beräknade kostnader för anpassning av gränskontrollstationerna. I kommissionens beslut 96/729/EG av om förteckningen över program för att förbättra systemet med veterinärkontroller vid yttre gränser som berättigar till finansiellt gemenskapsstöd anges att det svenska programmet skall vara berättigat till finansiellt gemenskapsstöd . I kommissionens beslut 97/31/EG av om godkännande av det program för som lagts fram av för förbättring av systemet för veterinärkontroller vid de yttre gränserna och om fastställande av gemenskapens ekonomiska bidragsnivå anges bl.a. att gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till av kostnader för att genomföra programmet, dock högst 1 450 000 ecu. De gränskontrollstationer som omfattas av beslutet är , , , , , , och . För utbetalning av gemenskapens bidrag till berörda kommuner krävs att ett särskilt anslag anvisas på den svenska statsbudgeten. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att ett reservationsanslag tas upp på statsbudgeten med . Radon i dricksvatten Regeringen anser att det är viktigt att fastställa gränsvärden för radon i dricksvatten på grund av den negativa hälsopåverkan som radon har. har beräknat antalet cancerfall i den svenska befolkningen till följd av radon i dricksvatten till i medeltal 55 . Radongränsvärde i dricksvatten är en fråga för , men eftersom detta bedöms ha en väsentlig ekonomisk betydelse och kan medföra väsentligt ökade kostnader för bl.a. vissa kommuner, har frågan underställts regeringens prövning. Regeringen anser att samma gränsvärde för vatten tjänligt med anmärkning på grund av radonhalten bör gälla vatten från såväl allmänna som enskilda täkter. Detta gränsvärde bör med avseende på radon vara /l vatten. Vid /l skall vattnet bedömas som otjänligt. När gränsvärden fastställs kommer innehavare av allmänna dricksvattenanläggningar, i huvudsak kommunala, och sådana vattenanläggningar som står under tillsyn med stöd av särskilda beslut att bli skyldiga att se till att vattnets radonhalt inte överstiger /l när det når konsumenterna. Ägare av enskilda täkter som inte står under särskild tillsyn kan inte åläggas några åtgärder. Radonhaltigt vatten ger hälsopåverkan när det dricks och när vattenångor andas in vid duschning eller annan hantering av vatten. Enligt , som utrett radonsituationen när det gäller dricksvatten, måste allt vatten som används i en bostad behandlas i anslutning till fastighetens inkommande vattenledning. För detta krävs särskild utrustning, s.k. radonavskiljare. De flesta tillverkare av radonavskiljare garanterar 85 - reduktion av radonhalten eller att radonhalten inte överstiger /l i behandlat vatten. Kommunerna bör kompenseras för de kostnader för radonavskiljare i de kommunala vattenverken som föranleds av nya gränsvärden. Regeringen föreslår att bidrag ges även till enskilda vattentäkter som står under särskild tillsyn och till övriga enskilda täkter, dock inte till andra täkter än kommunala som betjänar fritidshus. Bidrag föreslås lämnas kommuner motsvarande hela åtgärdskostnaden vid radonhalt överstigande /l vatten och till övriga , dock högst vid radonhalt överstigande /l vatten för täkter under särskild tillsyn respektive /l vatten för enskilda täkter. Föreslagna bidrag avser engångskostnader för införskaffande och installation. Bidragsförslaget som avser allmänna och enskilda vattentäkter innebär ett anslagsbehov om ca . Fråga om bidrag bör prövas av länsstyrelserna. Dessutom förutsätts , i likhet med vad som gäller om bidrag till åtgärder om radon i inomhusluften i egnahem, sköta utbetalning av bidraget och besluta i överklaganden. Regeringen har för avsikt att besluta om en särskild förordning om bidrag till åtgärder mot radon i dricksvatten. Statens utgifter i anslutning till bidragsgivningen bör betalas från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Beträffande villkoren för anslaget har regeringen under avsnitt 6.17 föreslagit sådana förändringar att stöd enligt ovan skall kunna utbetalas. 6.21 Utgiftsområde 24 Näringsliv A. Näringspolitik A 1. : Förvaltningskostnader På statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Under tidigare budgetår har medel för att täcka Närings- och teknikutvecklingsverkets () kostnader för viss administration av regionalpolitiska företagsstöd, EG:s strukturfondsprogram och regional projektverksamhet anvisats över olika regionalpolitiska anslag. I samband med beslut om 1997 års budgetproposition överfördes till utgiftsområde 24 Näringsliv anslaget : Förvaltningskostnader. aktuella beräkningar visar att de medel som fördes över är otillräckliga för att skall kunna genomföra de uppgifter som är ålagda verket inom ramen för programmet Regional utjämning och utveckling. Mot denna bakgrund bör ytterligare tillföras program regional utjämning och utveckling för förvaltningsändamål. Detta bör ske genom att 6 överförs till utgiftsområde 24 Näringsliv, anslaget A1. : Förvaltningskostnader från utgiftsområde 19 anslaget A 1. Resterande belopp på förutsätts omfördelas inom ramen för nuvarande ramanslag. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Regeringens förslag: Regeringen bör bemyndigas att motta aktier i bolagiserade industriforskningsinstitut och att bilda ett med och kompetensutveckling, , samägt holdingbolag dit dessa aktier överförs. Syftet är bl.a. att holdingbolaget skall ansvara för ägar- och strukturfrågor och för finansieringen av delar av forskningen vid instituten. Statens del av kostnaderna för bildandet av holdingbolaget skall belasta det på statsbudgeten under utgiftsområde 24 Näringspolitik uppförda anslaget A7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Skälen för regeringens förslag: är ett samlingsbegrepp för 25 forskningsinstitut som bedriver forskningsverksamhet finansierad av både staten och näringslivet. Inom Närings- och ansvarsområde finns 19 industriforskningsinstsitut med () som statlig företrädare. Övriga institut finns inom andra departements ansvarsområden. Instituten har huvudsakligen bedrivits i stiftelseform där huvudmännen är staten företrädd av berörd myndighet och näringslivet företrätt av en intressentförening för varje institut. Stiftelserna har varit s.k. anslagsstiftelser utan eget stiftelsekapital. Ett fåtal institut har överfört verksamheten från stiftelseform till aktiebolagsform. Statens roll i den kollektiva finansieringen är att garantera långsiktigheten i verksamheten samt att vara den katalysator som utlöser betalningsviljan hos företagen och gör att även små företag mot en mindre insats kan delta. Finansieringssystemet för basfinansiering av den kollektiva forskningen fram /97 baserades på avtal mellan stat och näringsliv i trepartsavtal. Finansiering sker genom att staten betalar och näringslivet . tillsatte regeringen för omstrukturering och förstärkning av industriforskningssystemet () som tillsammans med hade i uppdrag att genom förhandlingar med institutens intressenter genomföra en förnyelse av industriforskningsinstituten (dir. 1994:62 och tilläggsdirektiv dir. 1995:27). lämnade en lägesrapport och avslutade sitt arbete . Regeringen uppdrog åt att överta de arbetsuppgifter som följde av att avslutat sitt arbete. Därefter har till regeringen kommit in med en slutrapport. Efter förslag från kommittén tillämpar en ny finansieringsmodell . Modellen omfattar tre programblock som benämns A, B och C. Block A, "Kunskaps- och kompetensuppbyggnad", skall enligt modellen finansieras av staten utan krav på direkt motfinansiering. Blocken B och C avser programverksamhet resp. uppdragsverksamhet där industrin har finansieringsansvar. En ny stiftelselag (SFS 1994:1220) trädde i kraft . Den godtar inte bildandet av nya stiftelser som redan från början är beroende av anslag för sin verksamhet. Lagen har inga bestämmelser som berör anslagsstiftelser. har också beslutat att när staten tillsammans med annan part engagerar sig i verksamhet som är beroende av statligt stöd skall detta ske främst i aktiebolagsform eller genom en ideell förening (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). I KOFI:s överläggningar med olika näringslivsrepresentanter framkom tydligt att de flesta efterfrågade möjligheten till ett mer aktivt ägarskap i instituten, något som lättast nås i aktiebolagsform. En eventuell bolagisering av instituten har aktualiserat frågan om vem som skall äga ett institut. Direktiven till KOFI:s arbete är mycket tydliga i det att näringslivet även skall vara institutens huvudintressent. Det statliga ägandet i de till aktiebolag ombildade instituten bör enligt ligga under Närings- och då detta har sektorsansvaret för näringspolitisk motiverad FoU. Det statliga ägandet bör organiseras genom inrättande av ett holdingbolag. Genom beslut av regeringen upprättades och kompetensutveckling (). Stiftelsen tillfördes ett stiftelsekapital på . Enligt stiftelsens stadgar är ändamålet stöd till kunskaps- och kompetensutveckling mellan å ena sidan näringslivet och å andra sidan universitet, högskolor och forskningsinstitut, finansiering av forskning vid mindre och medelstora högskolor inom särskilda profilområden samt främjande av informationsteknologi. Enligt stiftelsens stadgar skall vidare för medelsanvändning gälla att av stiftelsens tillgångar får användas i samband med omstruktureringen av industriforskningssystemet. I regeringens proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle konstateras att industriforskningssystemet är ett viktigt instrument för att främja sysselsättningen genom att stärka företagens konkurrenskraft. Ett resultat av KOFI:s strukturarbete är att vissa industriforskningsinstitut beslutat att övergå från stiftelseform till aktiebolagsform. Som exempel kan nämnas (), och bioteknik (), (Trätek) och (). Bolagiseringen som ombesörjs av instituten själva befinner sig tidsmässigt i olika skeden. Ytterligare ombildningar av institut från stiftelse till aktiebolag kan väntas. Regeringen delar KOFI:s uppfattning att de flesta industriforskningsinstituten bäst drivs i aktiebolagsform. Det är en flexibel associationsform med ett tydligt regelverk som medger ett aktivt ägarskap. Regeringen anser att näringslivsintressenterna vid en bolagisering bör vara majoritetsägare i det nybildade aktiebolaget. När institut som drivs i stiftelseliknande former omvandlas till aktiebolag har staten när den varit med och byggt upp verksamheten ett rättmätigt krav att bli delägare. Staten bör vid bolagisering ha en ägarandel i det bolagiserade institutet. Storleken på detta ägande skall bygga på den finansiering som tidigare skett genom eller andra myndigheter. Regeringen anser att det finns starka skäl för fortsatt engagemang i industriforskningsinstituten. Industriforskningsinstituten är en väl fungerande verksamhet som åtnjuter stort stöd från det svenska näringslivet men där statens engagemang är en förutsättning för att det skall fungera. En fortsatt statlig medverkan vid basfinansieringen av kunskapsutvecklingen är därför nödvändig. har tillsammans med företrädare för tre med IT-inriktning tagit initiativet till ett nytt nationellt institut med uppgift att stärka svensk forskning och utveckling inom IT-området. I det nya kommer industriforskningsinstituten (), för Systemutveckling () och IMT) att ingå. Institutet kommer att engagera företag och forskare i hela landet. bidrar med till detta nya institut. och de av framtagna pilotinstituten IOF, YKI, och pågår förhandlingar om medel för deras verksamheter. Mot bakgrund av bl.a. resultatet av KOFI:s arbete samt den stadgemässiga koppling som finns mellan och industriforskningsinstituten anser regeringen att det icke privata ägandet i bolagiserade industriforskningsinstitut skall av bl.a. effektivitetsskäl samlas i ett holdingbolag som ägs gemensamt av staten och . I detta holdingbolag kommer sålunda ägandet i såväl redan bolagiserade institut som i kommande bolagiseringar att samlas. Inte bara ägandet i industriforskningsinstitut inom Närings- och ansvarsområde skall samlas i holdingbolaget utan också ägandet i industriforskningsinstitut inom andra departements ansvarsområden. Även det nya institutet inom IT- området skall ägas av holdingbolaget. Den andre ägaren i bolagiserade institut är som tidigare nämnts industrins intressentförening. Regeringen anser att möjligheter att bidra med finansiering är till fördel för den fortsatta uppbyggnaden och utvecklingen inom industriforskningssystemet. Med hänsyn till sektoransvaret för den industripolitiska forskningen och utvecklingen bör ägaransvaret för holdingbolaget ligga under Närings- och . Staten skall vara majoritetsägare i holdingbolaget. En preliminär övergripande överenskommelse med denna innebörd har träffats mellan företrädare för och . I avvaktan på riksdagsbeslut avses arbete parallellt pågå inom för att ta fram erforderliga avtal. Ett avtal avses tecknas där staten och åtar sig att bilda ett holdingbolag med syfte att tydliggöra statens ägarroll och därmed sammanhängande ansvar för strukturfrågor. Avsikten är att holdingbolaget skall fungera från . Holdingbolaget skall ansvara för ägar- och strukturfrågor när det gäller bolagiserade industriforskningsinstitut som ägs av staten. Holdingbolaget skall även ha ägaransvaret för de institut som kommer att fortsätta i stiftelseform. Holdingbolaget skall vidare finansiera A-delen i de forskningsinstitut som finansieras via . Slutligen skall holdingbolaget utse vissa ledamöter i forskningsinstitutens styrelser. åtar sig att tillskjuta medel till holdingbolaget för finansiering av A-delen åren 1997- 1999, att medverka finansiellt vid omstrukturering och att finansiera framtida administrationskostnader i bolaget. Staten skall dock svara för sin del av kostnaderna i samband med bildandet av holdingbolaget. Dessa beräknas uppgå till ca och utgörs bl.a. av tillskjutet aktiekapital. Den preliminära överenskommelsen med gäller till och med utgången av . Regeringen anser därför det nödvändigt att på nytt med näringslivet och diskutera framtida ägande i holdingbolaget och i industriforskningsinstituten och deras finansiering. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att motta aktier i bolagiserade industriforskningsinstitut samt bemyndigar regeringen att bilda ett med samägt holdingbolag med den inriktning som har angetts. Regeringen föreslår också att statens del av kostnaderna för bildandet av holdingbolaget skall belasta det på statsbudgeten under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget A 7. Kostnader för omstukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Inlösen av revers till beslutade (prop. 1992/93:59, bet. 1992/93:TU20, rskr. 1992/93:209) om att delta i en omstrukturering av det svenska ägandet i (). Denna innebar att det tidigare av staten hälftenägda AB Aerotransport (ABA) blev ett helägt dotterbolag till det börsnoterade (), och att staten i stället gick in som hälftenägare i genom teckning av aktier i en nyemission i börsbolaget. Som betalning erlade staten i denna omläggning sina tidigare aktier i .