prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Institutets rektor och generalsekreterare samt en representant för EU deltar i styrelsens sammanträden men saknar rösträtt. Styrelsen ansvarar för institutets huvudinriktning. Den skall leda verksamheten och övervaka utvecklingen. Styrelsen skall bl.a. underlätta kommunikationerna mellan institutet och regeringarna och fatta de beslut som är nödvändiga för att institutet skall kunna fullgöra sina uppgifter enligt artiklarna 5 och 6. Styrelsen skall också bl.a. utarbeta olika slag av bestämmelser som styr institutets verksamhet, besluta om vissa tjänster och utnämningar och godkänna institutets budget. Då beslut i styrelsen kräver kvalificerad majoritet viktas rösterna enligt artikel 6.7 enligt följande: 5, 3, 10, 5, 8, 10, 3, 10, 2, 5, 5, 10. Artikel 7 behandlar rektors roll och befogenheter. Rektor leder institutet och ansvarar för att vad som stadgas i konventionen och beslut i enlighet med denna genomförs. Rektor fattar alla administrativa beslut som inte faller inom något annat organs behörighetsområde, ansvarar bl.a. för institutets förvaltning och är institutets rättsliga företrädare. Rektor väljs av styrelsen för en period av . En generalsekreterare skall enligt artikel 8 biträda rektor i utförandet av de organisatoriska och administrativa åliggandena. Artikel 9 behandlar det , som har allmänna befogenheter vad avser forskning och undervisning. Artiklarna 10 - 14 behandlar den akademiska organisationen vid institutet, som enligt artikel 10 skall vara indelat i institutioner, vilka är basenheter för verksamheten. Artikel 11 ger institutet inledningsvis fyra institutioner: Historia och kulturhistoria, nationalekonomi, rättsvetenskap och stats- och samhällsvetenskap. Indelningen kan ändras och nya institutioner liksom tvärvetenskapliga studie- eller forskningscentra kan inrättas. Artikel 12 berör formerna för forskningsarbetet vid institutet. Detta skall till större delen utföras i seminarier eller av forskningsgrupper. Forskningsarbetet skall kunna definieras inom ramarna för godkända studie- och forskningsprogram och beakta institutets mål. Forskningsarbetet skall utföras i aktivt samarbete mellan lärare och forskarstuderande. Artikel 13 föreskriver att institutet skall ha ett bibliotek och en dokumenttjänst och att lärare och forskarstuderande skall ha tillgång till arkiv, bibliotek och muséer i och i andra italienska städer. Artikel 14 ger EUI rätt att inom sina ämnesområden tilldela Europeiska universitetsinstitutets doktorsgrad till forskarstuderande som har genomfört studier vid institutet och lagt fram ett självständigt forskningsarbete av hög kvalitet. Arbetet skall ha godkänts av institutet och skall offentliggöras. Institutet har också befogenhet att tilldela en grad under doktorsgraden till forskare som har fullgjort studier vid institutet och uppfyllt de särskilda villkoren för den graden. Forskare som inte tilldelats akademisk grad kan när de lämnar institutet efter anmodan få intyg om de studier och den forskning de där genomfört. Artiklarna 15-17 behandlar lärarkår och forskarstuderande. I artikel 15 definieras lärarkåren som institutionschefer, chefer för tvärvetenskapliga centra, professorer, lektorer och övriga lärare. Artikel 16 ägnas de forskarstuderande vid EUI, dvs. studerande eller forskarstuderande som avlagt nationella universitetsexamina som visar deras lämplighet att påbörja eller fortsätta forskningsarbete, som uppfyller villkoren enligt artikel 27.3 och som antagits av institutet. Tillträde till institutet är öppet för medborgare i de fördragsslutande staterna. Medborgare i andra stater kan få tillträde inom de gränser och på de villkor som styrelsen beslutar efter hörande av det . Artikel 17 behandlar studiefinansieringen. De fördragsslutande staterna skall i den utsträckning medel finns tillgängliga främja utdelningen av stipendier till egna medborgare som blivit antagna vid institutet och vid behov anpassa sina bestämmelser för stipendieutdelning. Artiklarna 18-21 innehåller finansiella bestämmelser. Artikel 18 reglerar frågor om driftsbudget. Budgetåret skall motsvara kalenderåret och inkomster och utgifter skall uttryckas i italienska lire. Artikel 19 anger den fördelningsnyckel enligt vilken de fördragsslutande staternas finansiella bidrag till institutet skall bestämmas: , , , , , , , , , , , . Artiklarna 20-24 behandlar budgettekniska frågor och intern ansvarsfördelning i vissa budgetfrågor, de fördragsslutande staternas skyldighet att betala sina andelar samt frågor om revision m.m. Genom artikel 25 tar Italienska republiken på sig att utan kostnad tillhandahålla institutet den mark och de byggnader i behöver för sin verksamhet samt underhållet av dessa. På samma villkor skall Italienska republiken på EUI:s mark ställa till förfogande en fullt utrustad restaurang och socialt centrum för lärarkåren, de forskarstuderande och institutets administrativa personal. Artikel 26 behandlar finansreglementet som styrelsen skall anta på förslag från rektor eller någon av styrelseledamöterna. Finansreglementet ger närmare föreskrifter om t.ex. upprättande och genomförande av budgeten samt redovisning och revision. Artiklarna 27-29 innehåller övriga bestämmelser. Artikel 27 behandlar språkfrågor. Institutets officiella språk är danska, engelska, franska, grekiska, holländska, italienska, portugisiska, spanska och tyska. Lärarna och de forskarstuderande skall ha tillräckliga kunskaper i två av dessa språk. För varje akademisk verksamhet skall två arbetsspråk väljas, varvid hänsyn skall tas till lärarkårens och de forskarstuderandes språkkunskaper och önskemål. Artikel 28 säger att EUI i varje fördragsslutande stat skall ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Institutet skall särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom, ingå avtal samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Institutet företräds i sådana fall av rektor. Om tvist, som styrelsen inte kunnat avgöra, skulle föreligga mellan de fördragsslutande staterna eller mellan en eller flera av dessa och institutet om tillämpning eller tolkning av konventionen kan, enligt artikel 29, tvisten på begäran av någon av parterna bli föremål för skiljeförfarande. Artiklarna 30 - 38 innehåller övergångsbestämmelser och slutbestämmelser. Artiklarna 30 och 31 reglerar faserna vid själva grundandet av EUI. Artikel 32 behandlar anslutningen av nya medlemsstater. Varje medlemsstat i EU får ansluta sig till konventionen genom att deponera ett anslutningsinstrument hos Italienska republikens regering. Anslutningen blir gällande den dag då styrelsen enhälligt och i samförstånd med den anslutande staten har bestämt vilka anpassningar som behöver göras i konventionens bestämmelser, särskilt i artiklarna 6.7 och 19.1. Artiklarna 33-35 behandlar frågor om revidering av konventionen och territoriell tillämpning av denna. Artiklarna 36 och 37 talar om hur konventionen träder i kraft. Den skall föreläggas de fördragsslutande staterna för godtagande, godkännande eller ratifikation i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Den träder i kraft i den månad som följer efter det att Italienska republikens regering har mottagit den sista anmälan om att dessa formaliteter har fullgjorts. Italienska republikens regering skall till de fördragsslutande staterna anmäla varje underskrift, deposition av varje godtagande-, godkännande-, ratifikations- eller anslutningsinstrument och varje förklaring enligt artikel 35, ikraftträdandet av konventionen liksom varje ändring av konventionen i enlighet med artikel 33. I ett protokoll om europeiska universitetsinstitutets immunitet och privilegier finns bestämmelser om en rad immuniteter och privilegier för dels institutet som sådant, dels personal och vissa andra personer som på olika sätt är knutna till institutet. I artikel 1-6 finns regler för institutet. Det skall åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden såvitt avser verkställighet, dess byggnader, lokaler och arkiv skall vara okränkbara och dess tillgångar får inte bli föremål för tvångsåtgärder. Det finns vidare bestämmelser om frihet från skatter och tullavgifter för varor som är nödvändiga för utövandet av institutets officiella verksamhet, för institutet och för institutets tillgångar och inkomster. Det finns också bestämmelser om att handlingar skall åtnjuta den behandling som ges av en stat till internationella organisationer och inte heller får underkastas censur. Från reglerna ges vissa undantag. I artikel 7-13 i protokollet ges bestämmelser om immuniteter och privilegier för vissa kategorier av fysiska personer, nämligen företrädare för de fördragsslutande staterna och deras rådgivare som deltar i sammanträden med institutets styrelse, den företrädare för Europeiska gemenskaperna som deltar i styrelsens sammanträden, personer som, t.ex. på inbjudan av institutet, deltar i institutets arbete, rektorn, generalsekreteraren, medlemmar av lärarkåren och annan personal och vissa medlemmar av deras familjer samt forskarstuderande. Styrelsen vid institutet bestämmer enligt artikel 13 vilka grupper bland personalen som omfattas. De privilegier och immuniteter som upptas i protokollet gäller t.ex. immunitet mot personligt gripande och häktning, immunitet mot rättsliga åtgärder vad avser handlingar som utförts i tjänsteutövningen samt olika slag av lättnader vad gäller resa och vistelse och möjligheter att föra personlig egendom mellan länderna. Enligt artikel 12 skall där angiven personal erlägga skatt till förmån för institutet på löner och arvoden som institutet betalar och sådana löner och arvoden skall vara undantagna från nationell inkomstskatt. Vissa undantag från angivna immuniteter och privilegier gäller också för fysiska personer med anknytning till institutet. Protokollet avslutas med ett antal allmänna bestämmelser för tillämpningen av protokollet (artiklarna 14-21). Skälen för regeringens förslag: har som nämnts f.n. genom ett särskilt avtal möjlighet att varje läsår låta fyra doktorander med doktorandtjänst eller utbildningsbidrag i vistas vid EUI som ett led i sin svenska forskarutbildning. För detta betalar genom , som är svenskt kontaktorgan med , en avgift till institutet. Ett medlemsskap i EUI innebär att till skillnad från det hittillsvarande samarbetet tar del i verksamheten på samma villkor som övriga medlemsstater, dvs. är med i beslutsprocesserna inom EUI och får sända ett större antal studenter till institutet. För del torde det röra sig om cirka tio forskarstuderande , vilka kan avlägga doktorsexamen vid institutet. Svenskar kan också söka och få tidsbegränsade anställningar som professor eller lektor vid EUI. Svenska blir officiellt språk vid EUI. får rösträtt, som när beslut kräver kvalificerad majoritet viktas enligt samma principer som inom EU. Medlemsländerna betalar en del av EUI:s budget beräknad enligt en procentnyckel framräknad med hjälp av ländernas BNP. För del beräknas det röra sig om en årlig kostnad om . Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att, under förutsättning att godkänner att tillträder konventionen, medel avsätts för ändamålet under anslaget Europeisk forskningssamverkan. EUI innebär för doktoranderna att de får tillgång till en internationell, vital och stimulerande vetenskaplig miljö som ger dem vidgade perspektiv. Möjligheterna för EUI:s doktorer att få tjänst har visat sig goda. Regeringen anser att de fördelar som ett medlemskap i utgör är sådana att bör tillträda konventionen. har också, som nämnts, i artikel 4.1 i anslutningsakten till fördraget mellan Europeiska unionens medlemsländer och bl.a. om anslutning till EU förbundit sig att ansluta sig till de avtal som de tidigare medlemsländerna har ingått och som gäller unionens funktion eller har samband med unionens verksamhet. Som exempel på ett sådant fall anges därvid bl.a. konventionen om upprättandet av ett europeiskt universitetsinstitut i . Konventionen om EUI innehåller ett antal bestämmelser om privilegier och immuniteter. Vid en anslutning till konventionen är bundet av konventionens bestämmelser härom. Institutet och ett begränsat antal personer kommer att beröras av dessa bestämmelser. Enligt 4 § lagen (1976:661) om immuniteter och privilegier i vissa fall skall de internationella organ och därtill anknutna personer som anges i bilagan till lagen åtnjuta immunitet och privilegier enligt vad som bestäms i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till . För att institutet och dess personal m.fl. skall komma i åtnjutande av den immunitet och de privilegier som anges i konventionen bör till den nämnda bilagan fogas en ny punkt, punkt 51, som avser institutet, företrädare för de fördragsslutande staterna och deras rådgivare, företrädare för Europeiska gemenskaperna, personal vid institutet inklusive familjemedlemmar och andra personer som är knutna till institutet. De bestämmelser i konventionen som reglerar skatterättsligt hemvist för institutets anställda behandlas i propositionen Beskattning av bilförmån, m.m. (prop. 1996/97:19) som regeringen beslutar om denna dag. Regeringen föreslår att godkänner konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut liksom konventionen om ändring av konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut samt antar förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Med beaktande av att lagstiftningsfrågan är av enkel beskaffenhet har bedömningen gjorts att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.