prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Kring bör utbildningen i omfatta drygt 14 000 helårsstudenter, varav 9 000 är nya högskoleplatser. Utbildningen inom teknik och ekonomi skall prioriteras och omfatta 4 000 helårsstudenter. Den grundläggande utbildningen bör organiseras så att utbildningsområden med likartad inriktning eller med behov av samarbete hålls samman. Forskningen skall bedrivas i projektform med en permanent grundorganisation finansierad med statliga medel. Planeringen av utbildning och forskning skall ske i samverkan med omgivande samhälle. Remissinstanserna: Efter remiss har synpunkter på delbetänkandet kommit in från 68 instanser. Därutöver har 5 spontana yttranden inkommit. Utredningens förslag mottas till övervägande del positivt av remissin- stanserna. I stort sett alla remissinstanser stöder utgångspunkterna för kommitténs förslag och därmed inrättandet av en ny högskola i . Behovet av en utbyggnad av den högre utbildningen i landet understryks liksom att särskilda behov föreligger i , som har en låg utbildningsnivå i förhållande till landet i övrigt. Viss kritik riktas mot vad som uppfattas som regionalpolitiska överväganden. anser att en högskola bör inrättas utifrån ett nationellt perspektiv. Malmöhögskolans föreslagna lokalisering bemöts positivt av i princip samtliga remissinstanser. Ett sammanhållet campus anses av remissinstanserna stimulera en kreativ miljö. Från studiesocial synvinkel förefaller även andra fördelar kunna uppnås. Flera remissinstanser tar upp de svårigheter de nuvarande högskoleenheterna i har när det gäller att attrahera studenter på grund av att de saknar det studentliv som andra, mer sammanhållna högskolor, kan erbjuda. Det nytänkande avseende organisation av grundutbildning och forskning som uttrycks i betänkandet tas till övervägande del emot mycket positivt. Remissinstanserna tillstyrker okonventionella grepp även vad beträffar den interna organisationen. har inga invändningar mot att en ny högskoleenhet inrättas i . Den planerade verksamheten är så bred att den mycket väl kan utgöra basen för en ny enhet. påpekar dock att tillkomsten av en ny enhet i inte förutsätter att den verksamhet som bedrivs i av förs över till den nya strukturen. Statskontoret anför att det finns en risk att mindre högskolor får höga kostnader för internadministration och anser därför att högskolan fortsatt bör vara en del av . Remissinstanserna är i stort sett eniga med kommittén om de utbild- ningsinriktningar och prioriteringar som föreslås. Däremot är flertalet remissinstanser tveksamma till den utbyggnadstakt som föreslås. Målsättningen drygt 14 000 studenter förefaller väl optimistisk. Särskilt problematiskt tror remissinstanserna att rekryteringen av studenter och kvalificerade lärare till de tekniska utbildningarna kan bli. Rekryteringen till ingenjörsutbildningarna är bekymmersam enligt . Under alla år som utbildningarna funnits inom högskolan har antalet sökande studenter aldrig nått upp till antalet utbildningsplatser. Inför valet av utbildningsinriktningar i bör det beaktas att de ingenjörsutbildningar som lyckas attrahera sökande i första hand är otraditionella kombinationer som mediateknik, naturvård och vattenvård. anför att nya infallsvinklar och stimulerande växelverkan med näringslivet säkerligen kan resultera i förnyelse av såväl innehåll som genomförande av utbildningarna. Ett mångvetenskapligt och tvärvetenskapligt angreppssätt ställer dock högre krav på lärarna. Remissinstanserna är till stor del eniga om att det är intressant att pröva modeller för att öka rekryteringsbasen av typen utvidgat basår. Däremot motsätter sig en stark majoritet av remissinstanserna att andra tillträdesregler tillämpas. Det betonas att upprätthållandet av kvaliteten är av största vikt, både för studenterna och för högskolan. Den föreslagna forskningsmodellen tillstyrks av en majoritet av remiss- instanserna. anser dock att de flesta lärarna förutom forskningsprojekten även måste ha en fakultetsanknytning till främst . Även kan komma ifråga. Ett stort antal remissinstanser, däribland Statskontoret och Riksrevi- sionsverket, efterlyser en ekonomisk analys av olika lösningar och finans- ieringsmöjligheter i förslaget. Skälen för regeringens förslag: En betydande nationell utbyggnad av den högre utbildningen har skett . För att möta samhällets ökade behov av utbildning och höja kunskapsnivån i landet bör den högre utbildningen byggas ut ytterligare. Det råder en regional obalans i landet vad beträffar högre utbildning. Utbildningsnivån i är lägre än i övriga storstadskommuner. Utvecklingen har lett till att blivit alltmer dominerande. roll som nationellt beslutscentrum och knutpunkt i nationella och internationella nätverk har stärkts. I har utvecklingen varit en annan. Strukturomvandlingen inom näringslivet har inneburit att den traditionella industrin har minskat i omfattning som nya expansiva verksamheter framför allt etablerats i regionens universitetsstad . Erfarenheten visar att närheten till högre utbildning har stort inflytande på ungdomars benägenhet att studera. En ny högskola i kan därför förväntas bidra till ökad övergång från gymnasieskola till högskola. Erfarenheten visar också att de som utexaminerats från en viss högskola i hög utsträckning blir yrkesverksamma på högskoleorten om de rekryterats från andra delar av landet. En högskola i kan alltså förväntas höja utbildningsnivån bland stadens befolkning och därmed öka attraktionskraften för ett mer utbildnings- och kunskapsintensivt näringsliv. Regeringen föreslår därför att den högre utbildningen byggs ut i och att detta sker i form av en ny självständig högskola. En sådan etablering kan förväntas få en positiv inverkan på hela regionen i likhet med vad som skett vid etablering av högskoleutbildning i andra delar av landet. I det följande anges de utgångspunkter som bör gälla under det fortsatta utredningsarbetet inför den nya högskolan. Högskolan skall inte byggas efter traditionellt mönster med utgångspunkt i ämnesinriktade institutioner. Regeringen föreslår den organisationslösning som förordar och som bygger på att i en och samma enhet samla verksamheter som i någon mening har en sammanhängande inriktning. Frågan om ett visst utbildningsutbud skall erbjudas av , en ny högskola i eller en annan anordnare av högskoleutbildning bör analyseras. Det blir en viktig uppgift i det fortsatta utredningsarbetet att djupare analysera på vilket sätt förhållandet bör vara mellan utbildningar vid högskolan i respektive vid . Regeringen föreslår att verksamheten vid den nya högskolan inriktas i huvudsak mot följande grupper av utbildningsområden: - teknik och ekonomi, - lärarutbildning, - hälsa och samhälle, - konst och kommunikation. Utbildning inom teknik och ekonomi skall prioriteras. Därutöver skall fem profilområden utvecklas: - internationell migration och etniska relationer, - europakunskap, - natur- och resurshushållning, - påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning, - jämställdhet och genuskunskap. Dessa profilområden skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan. Påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning skall organiseras i . Forskningen föreslås drivas i projektform med en permanent grundorganisation finansierad med statliga medel enligt den modell som föreslår. En intressant forskningsmiljö kan skapas genom att forskningsresurser förs samman till en flervetenskaplig struktur med en problemorienterad ansats för verksamheten. Det är angeläget att ett antal högt kvalificerade forskare inom ett antal nyckelområden knyts till högskolan. En viktig förutsättning för att åstadkomma en enhetlig profil vid den nya högskolan är att lokalisera så mycket som möjligt av utbildning och övriga resurser till ett gemensamt område. Ett sådant område skulle kunna vara Västra hamnen. Området ligger nära stadens centrum och nära till goda kommunikationer. Här kan plats beredas för samtliga befintliga och tilltänkta utbildningar. Undantaget är hälso-, sjukvårds- och omsorgsutbildningar vilka bör lokaliseras i anslutning till , . Även här finns goda förutsättningar att bygga upp ett sammanhållet högskoleområde. föreslås högskolan tilldelas resurser för 3 000 helårs- studenter. Utredningen har framhållit att högskolan skulle kunna omfatta drygt 14 000 helårsstudenter inklusive Lunds universitets verksamhet i . Regeringen anser dock att omfattningen av utbyggnaden måste bli beroende av den finansiering som kan åstadkommas. För att verksamheten skall kunna starta vid den nya högskolan bör planeringsarbetet fortsätta . I avvaktan på ställningstaganden avser regeringen att ge en organisationskommitté i uppdrag att ta fram ytterligare planerings- och beslutsunderlag för att förbereda etableringen av den nya högskolan. När fattat beslut angående högskolan blir kommitténs uppdrag att: - förbereda organisationen och uppbyggnaden av den nya högskolan, - lämna förslag till hur samarbete med, respektive integration av, befintliga högskoleutbildningar i skall ske, - dra upp riktlinjer för och lämna förslag till forskningsorganisation, - anställa lärare och förbereda utnämningen av rektor, - förbereda och lämna ansökan till om rätt att utfärda vissa examina, - rekrytera studenter till den första terminen , - ansvara för planeringen av den nya högskolans lokaler, - i inledningsskedet fungera som uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnas av andra universitet och högskolor. Verksamheten vid den nya högskolan bör kunna starta . Genom organisationskommittén bör sammanlagt 1 500 utbildningsplatser kunna utlysas. beslutade att en ny högskola skulle inrättas på och att denna huvudsakligen skulle lokaliseras i anslutning till , men ha viss utbildning förlagd till (prop. 1994/95:100 s. 90- 96, bet. 1994/95:UbU11, rskr. 1994/95:359). Regeringen gav tilläggsdirektiv (Dir. 1995:70) till att planera verksamheten vid och göra nödvändiga förberedelser för verksamhetsstart samt att under /97 fungera som uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnas av andra högskolor. har erhållit ett utbildningsuppdrag för som omfattar utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap, teknik och farmaci genom regeringsbeslut . För detta har organisationskommittén erhållit ett anslag om . Ersättning har beräknats för 1 000 platser , då de första studenterna vid högskolan börjar sina studier. Studenterna antas till utbildning vid andra universitet och högskolor som på uppdrag av organisationskommittén anordnar kurser vid Söder- törns högskola. Preliminärt har cirka 1 180 studenter antagits. Antalet sökande var drygt 6 400. En arkitekttävling har genomförts och de första nya byggnaderna skall enligt planerna vara inflyttningsklara . Vidare har regeringen anställt en rektor för från . Uppbyggnaden av en ny högskola innebär att högskolan har stora svårigheter att finansiera sina utbildningskostnader inom de ordinarie ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden. Ersättningsbeloppen är beräknade utifrån genomsnittliga kostnader för en student. Genomsnittliga kostnader och marginalkostnader varierar mycket inom t.ex. naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. En högskola som varit verksam under har möjlighet att vid en ny utbildningssatsning omprioritera medel från andra verksamheter. Denna möjlighet finns dock inte när en ny högskola skall byggas upp och marginalkostnaderna är högre än de genomsnittliga kostnaderna för samtliga utbildningar. De extra kostnaderna har beräknats till 1999. Regeringen har mot denna bakgrund under anslaget B 42. : Grundutbildning beräknat särskilda medel om under . Regeringen avser att återkomma i budget- propositionen för angående ytterligare medel. Enligt regeringens bedömning bör som planeringsförutsättning gälla att utgår också budgetåren 1998 och 1999. Finansieringen kommer att prövas i ordinarie budgetarbete. Uppbyggnaden av en ny högskola medför dessutom lånekostnader för investeringar som ej kan täckas av de ordinarie ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer. Total nyanskaffning av all inredning och utrustning medför betydligt högre lånekostnader än vad som gäller för etablerade högskolor. Dessa kan kontinuerligt förnya sin inredning och utrustning och belastas inte av den tillfälligt mycket höga lånekostnad en ny högskola har då allt måste nyanskaffas. Dessutom kan inte lokaler, inredning och utrustning utnyttjas till sin fulla kapacitet och generera ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer (avsnitt 5.12.4). Regeringen avser med anledning av detta att ta ställning till särskilda medel till . föreslås, liksom alla andra mindre och medelstora högskolor, få fasta forskningsresurser (avsnitt 5.5.3). Dessa forskningsresurser avser forskning och forskarutbildning inom naturvetenskap och teknik. Forsk- ningsmedel har beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utveck- lingsarbete vid vissa högskolor. Forskningen inom humaniora och samhällsve- tenskap med inriktning mot frågor med anknytning till förutsätts stödjas huvudsakligen genom den särskilda stiftelse vars ändamål är att finansiera forskning och forskarutbildning inom områden med inriktning på och . Den handledning som krävs för vissa lärarintensiva utbildningsmoment i naturvetenskapliga kurser saknas vid . Dessa moment genomförs normalt av doktorander knutna till högskolan. Med hänsyn till att doktorander ännu inte finns vid bör tills vidare doktorander vid handleda och undervisa vid . Medel har beräknats för cirka tio doktorander under anslaget B 14. : Forskning och forskarutbildning. Enligt regeringens bedömning bör som planeringsförutsättning gälla att medel för ytterligare doktorander vid med undervisning vid beräknas för budgetåren 1998 och 1999. Regeringen avser att återkomma till detta i budget- propositionen för . Finansieringen kommer att prövas i ordinarie budgetarbete. För att bidra till en utveckling mot livslångt lärande och för att möta ett behov på arbetsmarknaden av fler högskoleutbildade behöver den högre utbildningen byggas ut ytterligare i . Strukturella skäl talar för att utbyggnaden till största delen bör äga rum i södra . En utbyggnad vid möjliggör också ökad bredd och ökat djup i högskolans utbildningar. Högskolan kommer att få en mångkulturell profil (avsnitt 5.7). föreslår i sin fördjupade anslagsframställning att den ges möjlighet att expandera med ytterligare 1 500 helårsstudenter under budgetåren 2000-2002. skulle därmed ha 5 500 helårsstudenter . Regeringen anser dock att omfattningen av utbyggnaden måste bli beroende av den finansiering som kan åstadkommas. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En högskola skall inrättas på . Den | | nya högskolan tillförs medel för 700 helårsstudenter under | | utöver de medel som utgår för verksam- | | heten i den nuvarande organisationen. utredning: har på regeringens uppdrag utvärderat Högskoleutbildningen på och redovisar sina förslag i rapporten på (1996:23 R). anser att övervägande skäl talar för en fortsatt högskoleverksamhet på . framhåller att högskoleutbildningen på är likvärdig med den som ges på annat håll. Kvaliteten har utvärderats utifrån ett flertal aspekter, bl.a. förkunskaper hos de studerande som börjar på Högskoleutbildning på , kvalitet i undervisningen samt möjligheten för de studerande att få arbete när de lämnar högskoleutbildningen. bedrivs i första hand ingenjörsutbildning, lärarutbildning och ekonomutbildning samt fristående kurser främst inom det humanistiska området. Utnyttjandegrad och prestationsgrad ligger i nivå med övrig högskoleutbildning i landet. Två profilområden föreslås . Det ena rör och det andra avser kulturområdet. Till kulturområdet hör bl.a. humanistcentrum, författar-, konst- och tonsättarcentrum. Verkets huvudförslag är att Högskoleutbildning på ombildas till en självständig högskola. Skälen för regeringens förslag: beslutade med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (1987/88:100 bil. 10 sid 33, bet. 1987/88:UbU27, rskr. 1987/88:210) att tillgång till högskoleutbildning skulle finnas på . I samband med att verksamheten startade beslutades att en utvärdering skulle ske efter . Regeringen anförde i budgetpropositionen 1994/95 (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att utbildningens organisatoriska tillhörighet skulle övervägas. Högskoleutbildning på är organisatoriskt inordnad i i och verksamheten är inrättad som en beställarorganisation. Den innebär att Högskoleutbildning på ger uppdrag till högskolorna på fastlandet. Det är också dessa som bestämmer vilka studenter som skall antas och som utfärdar examina. Övervägande skäl talar för fortsatt Högskoleutbildning på samt att en sammanhållande planering och ledning behövs för högskoleutbildningen på . En beställarorganisation kan i längden inte fullt ut utnyttja den potential som ligger i lärar- och forskartjänsternas allmänna kompetens. Vidare är det en fördel för om högskolan får en fast lärar- och forskarkår som bosätter sig på ön. är en självständig högskola det mest lämpliga alternativet. Målsättningen bör vara att verksamheten skall omfatta ca 1 200 helårsstuden- ter. Regeringen har därför beräknat medel för ytterligare 700 helårsstudenter för . En självständig organisation förutsätter dock att beställarorganisationen bibehålls, åtminstone . Eventuellt kan det vara av värde att en sådan organisation bibehålls som en del av verksamheten. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté för att i avvaktan på ställningstagande förbereda omorganisationen av Högskoleutbildningen på till en självständig högskola. Etableringen av den självständiga högskolan bör komma till stånd när prövning har gjorts av vilka examensrättigheter den nya högskolan på kan få eller vad som krävs för att examensrättigheter skall medges. Regeringen bedömer att de ekonomiska förutsättningarna för detta skall kunna vara uppfyllda med det resurstillskott som föreslås. 5.5 Forskning och forskarutbildning Forskningspolitiska mål och riktlinjer redovisas i den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). I det följande redovisas regeringens förslag om forskning och forskarutbildning. Förslagen avser satsningar på olika forskningsområden, kriterier för rätten att benämnas universitet samt forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Förslag beträffande Rådet för forskning om och högskolor behandlas utförligt i den forskningspolitiska propositionen och under kapitel 6 Högskolemyndigheter anslaget C 1. i denna proposition. Utredningen för uppföljningen av högskolereform har i betänkandet Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitetsreform (SOU 1996:21) lämnat förslag vad avser forskning och forskarutbildning. Utredaren föreslår att avvägningar mellan forskningsområden bör kunna göras i vidare termer än . I stället för nio fakultetsområden skulle områdena begränsas till fyra: teknik, naturvetenskap, medicin och kulturvetenskap. Universitet och högskolor föreslås få rätt att själva besluta om indelningen i fakulteter och därmed om vilka fakultetsnämnder som skall finnas. Vidare föreslår utredaren att ger universitet och högskolor preciserade treåriga uppdrag för forskning och forskarutbildning. Uppdragen bör omfatta krav på minsta forskningsvolym och omfatta åtaganden inom respektive högskolas profilområden. Regeringen avser att i en proposition till lämna förslag angående vissa organisationsfrågor om högskolans ledningsstruktur, tjänsteorganisation fakultetsindelning samt principerna för fördelning av forskningsresurser. Detta innebär att förslagen i det följande bygger på nuvarande principer för tilldelning av resurser. En av tillsatt utredare har lämnat förslag om forskarutbildningen i betänkandet Studiefinansiering och examina i fors- karutbildningen (Ds 1996:35). Regeringen avser att lämna förslag om forskarutbildningen i en proposition till . 5.5.1 Fakultetsresurser och nya forskningssatsningar I det följande ges en sammanställning av regeringens förslag till satsningar på olika forskningsområden inom universitet och högskolor. Medel för de olika satsningarna för har beräknats under respektive lärosätes anslag. De flesta lärosäten har i sina anslagsframställningar begärt omfattande resursförstärkningar i första hand för lokaler för forskning och undervisning men också för nysatsningar och utbyggnad av antalet tjänster inom den högre utbildningen. Regeringen konstaterar att betydande belopp förs över från forskningsstiftelserna, forskningsråden och andra externa finansiärer till högskolan och dess forskning. Den större delen av de externa anslagen tillfaller de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningsområdena. Trots det rådande statsfinansiella läget föreslår regeringen betydelsefulla satsningar för forskning och utbildning samt medel för vissa byggnadsprojekt. I avsnitt 5.3 i denna proposition föreslår regeringen en kraftig satsning på grundutbildningen inklusive nya högskolor i och på . I det följande lämnas förslag till förstärkningar inom vissa angelägna forskningsområden. Enligt regeringens bedömning är detta områden vars tillgång till andra finansieringskällor är begränsade. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: | | | | - Det tillskott till humanistisk och naturvetenskaplig | | forskning, den s.k.särskilda fakultetsresursen, som under en | | femårsperiod tilldelats de humanistiska och matematisk- | | naturvetenskapliga fakulteterna skall permanentas. | | - Som en konsekvens av tidigare fattade beslut skall | | universitet erhålla medel för bostads- och byggforskning. | | - skall erhålla medel för ökade | | lokalkostnader för Gustavianum. | | - skall erhålla medel för forskning med | | inriktning mot Ost- och . | | - skall erhålla medel för forskningen vid | | . | | - skall erhålla medel för ett | | internationellt dokumentations- och forskningscentrum inom | | området våldsskildringar i medier. | | - skall erhålla medel för forskning om och| | utveckling av svenska som andra språk och svenskundervisning | | för invandrare. | | - skall erhålla resurser för förstärkning| | av verksamheten vid . | | - skall erhålla resurser för ett nytt | | tema, tema . | | - skall erhålla en förstärkning av anslagen till| | de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna. | | - skall erhålla en förstärkning för forskning| | inom det filosofiska området. En filosofisk fakultet skall | | inrättas vid högskolan . | | - Nationella nätverkssekretariat för Europaforskning inom ämnes-| | områdena statsvetenskap vid , ekonomi vid | | och juridik vid | | samt ett årsbokssekretariat förlagt till | | skall erhålla stöd. | | | | Regeringen föreslår medel för följande professurer: | | - afrikanska språk vid , | | - polska språket och litteraturen vid , | | - filmvetenskap vid , | | - museologi vid , | | - produktionsteknik med inriktning mot elektronikindustri. | -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: För bör planeringsförut- | | sättningen vara att | | - erhåller ytterligare medel för ökade | | lokalkostnader för Gustavianum. | | - erhåller ytterligare medel för forskningen | | vid . | | - erhåller medel för ett nytt tema Tema | | Etnicitet. | | - Kungl. Tekniska högskolan erhåller medel för forskning om | | infrastrukturens ekonomi. | | - erhåller ytterligare medel för förstärkning av| | forskning och forskarutbildning inom filosofisk fakultet. | | | | För bör planeringsförutsättningen vara att | | - erhåller ytterligare medel för ökade | | lokalkostnader för Gustavianum. | | - erhåller ytterligare medel for forskningen | | vid . Förslag har också lämnats enligt följande: - För lärarutbildningarnas forskningsanknytning föreslås resurser (av-snitt 5.3.2.1).