prop · GK0364 · 1997-01-01 00:00:00 — Problemen finns inom bl.a. följande områden: luftföroreningar (organiskt damm och ammoniak), ergonomi (arbetsställningar vid tillsyn, plockning av fellagda ägg, rengöring av anläggningarna), olycksfallsrisker (riv- och bitskador), belysning och psykisk belastning. Undersökningarna måste kompletteras bl.a. med olika lösningar för att åtgärda problemen. Vissa problem kan vara svåra att lösa inom den begränsade tidsperioden och det krävs därför en förlängning av försökstiden. Då djurskyddslagen togs var omfattningen av fjäderfäforskningen i relativt begränsad. Genom de satsningar som gjorts inom de två forskningsprogram som genomförts och från djurskyddsorga- nisationer och näringen har verksamheten utökats kraftigt och möjligheterna att bedriva försök har avsevärt förbättrats. Tre forskningsgrupper har utkristalli- serats, var och en med sina specialitéer, och kunskapsläget inom på detta område är mycket gott. Det kvarstår dock flera problem att lösa innan det finns inhysningssystem som uppfyller djurskyddslagens alla krav och har en godtagbar arbetsmiljö som de är konkurrenskraftiga. De satsningar som blir aktuella framöver är att mer studera de biologiska sambanden avseende fjäderplockning och kannibalism samt gruppstorlek. Mer kunskap krävs om hur olika genotyper fungerar i olika system. Hygienen och saneringsmöjligheterna i golvhönssystemen måste förbättras för att minska riskerna med koccidier, salmonella och kvalster. Ett sätt att komma till rätta med kvalsterproblematiken kan vara certifiering av livdjursförmedlare. Ventilation, minskad dammhalt och en bättre arbetsmiljö är också angelägna utvecklingsområden. Foder anpassade för frigående höns och för den ekologiska produktionen måste tas fram. Uppfödningen av livkycklingarna behöver också studeras mer liksom utformning och placering av olika faciliteter som sittpinne, rede och sandbad. Vid två naturbruksgymnasier samt vid länsstyrelserna har man gett kurser i golv- hönsproduktion för producenter. I samband med ny teknikprovning har tre seminarier om golvhönsproduktion anordnats. JBT har arrangerat en kurs i att bygga för frigående system för länsstyrelsernas byggnadskonsulenter. Det saknas en oberoende nationell rådgivare i fjäderfäfrågor. Forskarna på SLU samt har spelat en viktig roll för rådgivning och erfarenhetsutbyte. En del informations- och rådgivningsmaterial har tagits fram. kommer från JBT ett rådgivningsmaterial om byggnader för frigående höns. SFS-Svenska Äggs tidskrift ger löpande information i fjäderfäfrågor. Tidskriften har gett ut ett tema- nummer om äggproduktion. arrangerade Kronägg och ett seminarium med internationellt expertdeltagande, för utbyte av kunskaper om system för frigående höns. Marknadsförhållandena inom äggproduktionen har ändrats sedan djurskyddslagen antogs och förbudet att ha värphöns i bur infördes. EU-medlemskapet gör att marknaden i princip är fri. Något gränsskydd som kan skydda en högre svensk prisnivå existerar inte. erhöll i samband med medlemsförhandlingarna dock ett undantag, som gör att krav på salmonellafrihet kan ställas vid införsel av skalägg. Övergången till alternativa system har inte kunnat genomföras i för- väntad takt på grund av flera faktorer. De högbeläggningssystem som många trodde skulle vara ett alternativ har dels inte fungerat på ett sådant sätt att de kunnat godkännas, dels inte prövats i tillräcklig omfattning. Traditio- nella lågbeläggningssystem har varit de system som ökat mest. finns av hönsen i alternativa system. har valt att i rapporten beskriva den framtida utvecklingen i tre scenarier: 1. att burförbudet kvarstår och inga dispenser ges efter , 2. att dispenser ges till buranläggningar som uppfyller höga djurskydds- och djurhälsokrav och är anslutna till ett omsorgsprogram och 3. att avvaktar ett gemensamt beslut i EU om förbud av traditionella burar. bedömer det som helt orealistiskt att ställa om hela den svenska produktionen. Ett genomförande av förbudet fullt ut enligt scenario 1 skulle sannolikt medföra en minskning av den svenska produktionen till högst av konsumtionen. Scenario 3 kan inte anses vara acceptabelt med hänsyn till svensk djurskyddslagstiftning. föreslår att de traditionella burarna får användas även , efter en individuell prövning. Anläggningen skall uppfylla höga krav på djurskydd och djurhälsa och vara ansluten till ett omsorgsprogram för att dispens skall lämnas. Avgörande för utvecklingen av djurvänliga system är konsumenternas vilja att betala mer för ägg producerade i alternativa system. Detta påverkar i sin tur producenternas investeringsmöjligheter. Konsumenternas intresse för sådana ägg är svårt att bedöma och marknadsföringen har varit mycket begränsad. anser att det framöver borde finnas utrymme för flera typer av inhysningssystem. Lågbeläggningssystem, där äggen kan märkas enligt EG:s förordning, kommer att öka. Någon form av modifierade burar där hönsen har tillgång till rede, sittpinne och sandbad anses av många forskare vara ett alternativ som förenar hönans krav med producentens krav på god ekonomi. För att inte stoppa möjligheterna till utveckling anser att burförbudet skall ersättas av funktionskrav i djurskyddsförordningen. Sådana krav kan vara redestillgång, sittpinne och sandbad m.m. Det är viktigt att olika åtgärder vidtas för att underlätta övergången till djurvänliga system. Sådana åtgärder kan vara investeringsstöd, stöd till marknadsföring, satsningar på utbildning och rådgivning samt forskning. Målsättningen med forskningen skall vara att få fram djurvänliga system som har bra arbetsmiljö och är konkurrenskraftiga. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Statskontoret, (), (), (), Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), (), Arbetarskyddsstyrelsen, , (KoV), , , (), , Föreningarna Djurens Vänners , Föreningen , SFS-Svenska Ägg, Konsumentberedningen (KoB), Konsumenter i Samverkan - , konsumentråd, Kronägg, , () tillsammans med (), , , Svenska lantägg AB och . SLU:s yttrande är baserat på yttranden från institutionerna för husdjurens utfodring och vård, husdjurshygien, jordbrukets biosystem och teknologi, husdjursgenetik och ekonomi vid SLU. yttrande är baserat på yttrande från ett medlemsföretag, . Dessutom har yttranden inkommit från hönseri AB, och , och , Margrete- hills gård AB, samt Verntofta Fjäderfä. , , Ekologiska lantbrukarna, , ICA- handlarnas AB, KRAV och avstår från att avge yttrande. Sammanfattning av remissyttrandena över 1996:6 Strikt burförbud, funktionskrav med övergångstid eller EU-anpassning sammanfattar sina överväganden i tre s.k. scenarier: bibehållet burhönsförbud utan dispenser, kallat scenario 1, scenario 2 vilket innebär dels att funktionskrav införs i djurskyddsförordningen i stället för burförbud och dels att dispenser ges för traditionella burar under en övergångstid. Scenario 3 innebär att burförbudet avskaffas i avvaktan på ett gemensamt beslut om hönshållning inom EU. föreslår scenario 2. När det gäller bedömningen om det är möjligt att ställa om den svenska äggproduktionen till alternativa system från fördelar sig remissinstansernas yttranden i tre läger. De flesta instanserna är eniga med om att det är omöjligt att ställa om hela den svenska äggpro- duktionen till detta datum. RRV anger att val av produktionsmetod inom äggnä- ringen innebär målkonflikter och menar att det utifrån de förutsättningar som EU-medlemskapet innebär är näst intill omöjligt att hindra import av andra EU- länders burägg. , Föreningen Djurens Vänners , Konsumenter i Samverkan - , NSMPD tillsammans med SDR och konsumentråd tillsammans med anser att burförbudet skall stå fast och att 9 § djurskyddsförordningen inte skall ändras för att skapa förtroende för svensk livsmedelsproduktion. Svenska lantägg AB och äggpackerierna menar att svenska regler bör anpassas till . Arbetarskyddsstyrelsen anser att det från arbetsmiljösynpunkt skulle vara mycket olyckligt med en total avveckling av burhönssystemet . Förslaget att införa funktionskrav anses positivt från djurskyddssynpunkt av majoriteten av de instanser som kommenterat förslaget. Endast Svenska lantägg AB anser att det är olämpligt att införa funktionskrav i dagens läge med motive- ringen att ingen ännu vet om funktionerna fungerar i praktisk produktion eller om dessa produktionsmetoder blir konkurrenskraftiga i en svensk marknad som är öppen för andra EU-länder. delar bedömning att någon form av övergångslösningar är att föredra framför ett abrupt förbud. Enligt är det i regel mer ändamålsenligt att ställa funktionskrav på en verksamhet än att detaljreglera och införa förbud mot exempelvis vissa tekniska lösningar. Verket anser att funktionskrav befrämjar flexibilitet och alternativa lösningar och öppnar möjligheter för en ökad mångfald inom ett verksamhetsområde. anser att funktionskraven också skall omfatta arbetsmiljön i stallarna. Även majoriteten av de instanser som anser att burförbudet skall stå fast tycker att funktion- skraven är väl formulerade och kan införas någonstans i djurskyddsföreskrif- terna. KoB påpekar att det egentliga målet är att skapa bättre inhysningsför- hållanden för hönsen, inte att "få bort burar". föreslår att dispenser skall kunna ges för traditionella burar . Dessa dispenser skall ges efter en individuell prövning. För att minska antalet ärenden kan föreskrifter utarbetas som anger vilka allmänna krav som skall ställas för att en dispens skall kunna ges. Dispensen föreslås vara tidsbegränsad och skall endast kunna ges till anläggningar som uppfyller höga djurskydds- och djurhälsokrav. Anläggningen måste vara ansluten till ett omsorgsprogram. Dispenstidens längd beror på anläggningens djurskyddsmässiga status. Verket menar att för att man skall få hålla höns i traditionella burar efter måste dispens föreligga. Detta innebär att de första omgångarna med dispens sätts in . Verket betonar att det är angeläget att de krav som skall gälla för att en dispens skall ges fastställs . De flesta instanser som yttrat sig om dispenser, utom tre, instämmer med förslag att dispenser skall kunna ges i någon form förutsatt att anläggningen uppfyller högt ställda krav. Svenska lantägg AB vill emellertid inte ha dispensbyråkrati utan förordar EU-anpassning i stället. konsumentråd tillsammans med anser att dispenser bör kunna undvikas om en ny, definitiv tidsgräns för burförbud sätts. Instansernas åsikter om dispenstidens längd skiftar från en hönsomgång (vilket innebär ) till och tills vidare. SLU och Föreningen Djurens Vänners framhåller att kontrollprogram som skall utgöra beslutsunderlag för beviljandet av dispenser bör utarbetas av i samråd med forskare och inte av näringen själv. SFS-Svenska Ägg, Kronägg och Svenska lantägg AB föreslår att äggproducenterna ges dispenser för fortsatt produktion i burar och med möjlighet att även byta ut dessa för att ge hönsen en bättre miljö än . anser att det kan finnas utrymme för nationellt stöd inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet, men att detta måste godkännas av kommissio- nen. Utformningen av stödet behöver också närmare utredas. Verket anser att en sådan fråga som bör utredas är om bara producenter som går från bur till golvsystem skall få tillgång till ett stöd eller om samtliga nystartare skall omfattas. Det är också angeläget att uppfödare av värphönskycklingar i golvsystem kan erhålla investeringsstöd om ett sådant införs. Landsbygdsstöd kan utgå som bidrag till investeringar som ökar sysselsättningen, t.ex. att en anläggning utökas med en packeridel. Det är endast i norra som stödet också kan utgå till den del av anläggningen som hyser hönsen. Av de instanser som kommenterat förslaget om investeringsstöd för alternativa hönshållningssystem anser de flesta att möjligheterna till stöd för omställning bör utredas och införas. LRF och konsumentråd tillsammans med tillstyrker förslag till investeringsstöd för alternativa hönshållningssystem. NSMPD tillsammans med SDR kräver att finansieringsmöjligheter för omställning till lösgående system utreds. KoB anser att producenternas situation påverkas av bl.a. möjligheterna att få investeringsstöd. ifrågasätter om äggen skall produceras till ett konkurrenskraftigt pris. Förbundet anser det orealistiskt och missledande att ange som mål att ägg från djur som hålls i enlighet med djurskyddslagens 4 § skall kunna konkurrera prismässigt med ägg från burhöns. hönseri AB, och sätter sig emot en politiskt styrd reglering av marknaden. och anser att det med hjälp av statligt stöd och bidrag skedde en uppbyggnad av äggföretag i , främst i och . Flertalet av dessa anläggningar fungerar fortfarande tillfreds- ställande. Byggnaderna, i vilken produktionen bedrivs, är av hög kvalitet och avsedda att fungera en bra bit in . I de flesta fall finns fort- farande skulder kvar på byggnadsdelen. (Normal avskrivningstid är ). Införs burförbud enligt scenario 1 kommer detta att medföra betydande ekonomiska problem för framför allt de producenter som svenska staten hjälpte i gång . Förutom konkurser och personliga tragedier kommer värdefull kunskap och erfarenhet att gå förlorad. framhåller att behovet av en utbildning för producenter när det gäller att producera ägg med lösgående höns är stort. Många av dagens golv- hönsproducenter har inte haft höns tidigare. I samband med ett systemskifte inom näringen kan ersättning med AMS-medel utgå för utbildningen. I utbildningen bör både teori och praktik ingå. Ett förslag till utbildningsplan är under utarbetande inom SFS-Svenska Ägg tillsammans med NSMPD. De remissinstanser som kommenterat förslag om utbildning är alla positiva och tillstyrker förslaget. SLU vill särskilt understryka behovet av kompetens inom byggnadsrelaterad teknik och byggnadsplanering för värphöns. anger att för rådgivningen inom fjäderfänäringen svarar i första hand konsulenter som är knutna till foder-, packeri- eller hybridföretagen men även forskare på SLU. Länsstyrelserna har mycket begränsade möjligheter att bedriva rådgivning. Stor insats har dock gjorts av i . Någon obunden fjäderfärådgivare finns inte. anser att det är angeläget att en tjänst inrättas med uppgift att utbilda rådgivare och konsulenter samt att förmedla forskningsresultat m.m. De remissinstanser som kommenterat förslag om rådgivning är alla positiva och tillstyrker förslaget. anser att rådgivning även bör omfatta anställda i äggnäringen. framför att kompetensen inom svensk fjäderfäforskning ökat betydligt sedan fick möjlighet att från anslaget Djurskyddsfrämjande åtgärder stödja forskningen om alternativa inhysningssystem. Stiftelsen , , näringen och djurskyddsorganisatio- nerna har också bidragit till denna forskning, liksom SLU. SLF finansieras numera helt av näringen genom uttag av en viss avgift på produkterna. Någon överenskommelse med äggnäringen om näringsfinansierad forskning har inte ännu kunnat genomföras på grund av dels dålig lönsamhet och dels den splittring som näringen uppvisar. De stora packerierna svarar endast för av marknaden och en avgift per ägg befaras därför kunna snedvrida konkurrensen. Enda möjligheten till gemensam finansiering är att ta ut en avgift per kläckt kyckling. I och med att bidraget från SLF försvinner och en kontinuerlig neddragning av tillämpad forskning sker på SLU kan forskningen inte bibehållas på nuvarande nivå om inte nya medel tillförs. Om detta inte kan ske försvåras eller försenas möjligheterna att lösa de problem som kvarstår inom systemen för lösgående höns. har prioriterat fjäderfäforskningen när det gäller anslaget Djurskyddsfrämjande åtgärder. bör näringen kunna ta över en viss del av finansieringen. De remissinstanser som kommenterat förslag om forskning är eniga om att forskning och utveckling måste fortsätta och även öka i omfattning. Instanserna har emellertid delade meningar om vilken inriktning forskningen bör ha. Några instanser påpekar att förutom djurmiljö måste även arbetsmiljö beaktas i forskningen. SVA anser att de traditionella golvsystemen, med lägre beläggning, nu väcker ökat intresse från producenter och konsumenter. Även dessa system bör därför studeras och utvecklas mer för att förbättra hygien och hälsa för hönsen. Alternativa system med utevistelse, ekologisk produktion, har enligt SVA sina speciella hälsorisker genom kontakt med vilda fåglar och gnagare som kan föra med sig smittämnen, t.ex. salmonella. Mer utvecklingsarbete måste genomföras för att förbättra dessa system. och ansluter sig i huvudsak till SVA:s synpunkter. SLU anser att betydande forsknings- och utvecklingsarbete återstår innan alternativ till burhållning av värphöns kan uppfylla intentionerna i djurskyddsföreskrifterna men också olika krav i arbetarskyddsföreskrifterna. SLU anser vidare att frågan rörande formerna för dagsljus till hönsen är för bristfälligt undersökt för att medge säkra rekommendationer. Hittillsvarande redovisade erfarenheter talar för att dagsljusexponering innebär ökad risk för kannibalism. SLU:s förslag är därför, att med hänsyn till djurskyddet låta kravet på dagsljus vila till dess att denna fråga närmare utretts. SLU vill framhålla behovet av utökade forsknings- och utvecklingsinsatser för att påskynda övergången från bursystem till funktionsdugliga alternativa system som uppfyller både djurskydds- och arbetsmiljömässiga krav. SLU betonar vikten av att man i stället borde prioritera forskning för studier av hönans grundläggande fysiologiska, etiska, beteendemässiga m.m. krav för att därigenom utveckla en kunskapsbas för utveckling av system och metoder för optimal metodik, teknik och ekonomi i värphönshållningen. Arbetarskyddsstyrelsen betonar att för att få bästa resultat bör djurmiljö- och arbetsmiljöaspekter integreras i forskningen. stöder förslaget om forskning kring modifierade burar och menar att många olika system bör ha möjlighet att prövas och existera parallellt. LRF anser att Jord- bruksverket bör tilldelas medel för att även i fortsättningen stödja forskning och försök avseende alternativa system. Föreningen Djurens Vänners anser att forskning/utveckling bör inriktas på lösgående höns i lågbelagda system. SFS-Svenska Ägg menar att om det skall vara möjligt att gå över till produktionsformer där hönan kan ge utlopp för sitt naturliga beteende på ett bättre sätt än i nuvarande burar, måste forskningen på olika typer av golvsystem samt s.k. modifierade burar fortsätta i ökad omfattning. KoB har uppfattningen att det fortfarande behövs en ambitiös kraftsamling för att skapa bättre inhysningsförhållanden för hönsen. Nuvarande nivå på forsknings- och utvecklingsarbete kan inte upprätthållas utan nya medel. Utan nya medel försvåras eller försenas möjligheten att lösa de problem som kvarstår. Det är nödvändigt med ökade resurser till bl.a. forskning/försök. Kronägg pekar på att forskningsresultaten från intensiva alternativa produktionssystem inte gett de positiva resultat man hade hoppats på varken för djuren eller för de människor som jobbar i produktionen. Kronägg föreslår därför att forskningen om alternativa produktionssystem fortsätter - och helst i ökad takt - i de system som kan förväntas bli tänkbara alternativ till värpburarna. NSMPD tillsammans med SDR anser att det är viktigt att stödja tillämpade forsk- nings- och utvecklingsinsatser. Forskningsresultaten från de intensiva systemen i ny teknikprovning har lett till att man kan identifiera och förklara de problem som uppstår och därmed öppnas möjligheterna att föreslå rätt åtgärder för att förbättra djurhälsan. Forskning skall inte inriktas mot system med modifierade burar. Särskilda forskningsinsatser skall i stället riktas mot hönshållning med låg beläggningsgrad. Avelsinriktad forskning i syfte att få fram lämpliga djur för lösgående system måste prioriteras. Särskilda satsningar bör göras på ekologisk produktion, där även avelsmässig forskning är angelägen. finner det synnerligen viktigt att här aktuell produktion inriktar sig på att utveckla det system som uppfyller de krav som gör det möjligt att fortsätta inhemsk produktion, således att utveckla och göra konkurrenskraftig den enda märkningsklass som EU har uppställt och som gör att svenska ägg fortfarande, och förhoppningsvis även kan få produceras. Det är helt oförsvarligt att inrikta forskningen på sådan produktion som man vet är olämplig från djurskyddssynpunkt och som har väckt sådant motstånd från konsumenterna att det tydligt visar att sprättägg, ägg från golvhöns och ägg från höns som inte förvaras i burar eller går på nät är efterfrågade av konsu- menterna. Om priset för sådan forskning och produktion sedan blir högre än för samma produkter men tillverkade i annat land är en bisak, som konsumenterna om de vet vikten av att behålla produktion inom landet, gärna betalar. anser att forskningsinriktningen inom äggproduktionen bör ökas inom arbetsmiljöområdet och utgå från dem som arbetar i produktionen. Forskningsresurser bör intensifieras på modifierade bursystem och på lågbeläggningssystem. Det är angeläget att utveckla nya miljövänliga desinfek- tionsmedel så att formaldehydpreparaten kan förbjudas . Konsumentråd tillsammans med stöder förslag när det gäller bl.a. forskning och utveckling. menar att helt avgörande för utvecklingen av alternativa system att inhysa höns blir konsumenternas vilja att betala ett merpris för ägg från djurvänliga system. Hur stor andel av konsumtionen som kommer att styras av priset är enligt verket mycket svårt att förutsäga. menar att näringen själv, genom ett objektivt märkningsförfarande, i hög grad kan bidra till dels en ökning av konsumtionen av svenska ägg, dels till att ge konsumenten frihet att välja mellan ägg från lösgående höns och burhönsägg. Verket menar att importen av finska burägg har visat att det inte gått att sälja ägg bara på begreppet svenskhet. Verket för fram att utvecklingen av djurvänliga system skulle underlättas om ett centralt stöd för marknadsföring av ägg från lösgående höns kunde inrättas. bedömer att oavsett produktionssystem, måste räkna med viss import av ägg eftersom produktionskostnaderna i de flesta EU-länder är lägre än i . Majoriteten av instanserna instämmer med att det är konsumenternas vilja att betala ett merpris för ägg från djurvänliga system som kommer att vara avgörande för om produktionen från dessa system kan hållas uppe. Många instanser betonar också vikten av marknadsföringsåtgärder och information till konsumenterna för att dessa skall kunna göra välgrundade val. Några påpekar det oetiska i att skulle förbjuda värphönshållning i burar för att i stället importera ägg från utlandet eftersom sådana ägg producerats i burar där hönan haft en sämre djurmiljö än i de svenska burarna. Äggpackerierna och handeln menar att de är beroende av en viss volym ägg och att volymen ägg från enbart golvsystem (förutsatt att resterande volym importeras) inte ger ett tillräckligt underlag för deras fortsatta existens och att efterfrågan skall styra övergången till alternativa system. RRV anser att innan något slutgiltigt beslut fattas om genomförande av burförbud i praktiken måste konsumenternas betalningsvilja för ägg från etiskt bättre djurhållning undersökas. SLU anser att det i avsaknad av konkreta studier rörande konsumenternas betalningsvilja för produktattribut såsom "svenskprodu- cerat" och "förbättrad djurmiljö" är oklart i vilken utsträckning svensk produktion kan hävda sig i scenario 2. KoV anser att många olika system bör ha möjlighet att prövas och existera parallellt och via en tydlig märkning och marknadsföring får konsumenterna göra sitt val. KoV anser att konsumenternas vilja att agera på marknaden för att driva på utvecklingen mot mer djurvänliga system ännu inte testats på ett rättvisande sätt. Betalningsviljan varierar sannolikt mycket mellan olika konsumentgrupper och är dessutom avhängig kunskap och information.