prop · GK03150D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Vad gäller förutsättningarna föreslår regeringen i denna propostion att statsbidragen till kommunsektorn ökas med 1997 och ca . Till detta kommer förändringar på grund av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Slutligen tillkommer ett engångsbidrag 1999 för att täcka den återbetalning av skattemedel till staten på som prognosen nu visar att kommuner och landsting beräknas behöva göra. En nivåhöjning av statsbidragen med motsvarar i konsumtion. Därtill kommer vissa satsningar på bl.a. kommunala utbildningsplatser, som också höjer nivån på den kommunala konsumtionen något. Vidare förutsätts att kravet på budgetbalans träder 2000 för såväl kommuner som landsting. Balanskravet innebär att de årliga intäkterna skall överstiga kostnaderna, dvs. resultatet (föränd-ringen av det egna kapitalet) skall vara positivt. Den genomsnittliga kommunala skattesatsen antas ligga kvar på en oförändrad nivå . uppgick den genomsnittliga skattesatsen till . har beslutat om särskilda åtgärder mot kommunala skattehöjningar . Formellt gäller dock inget skattestopp. Om en kommun eller ett landsting höjer skatten, reduceras statsbidraget för kommunen respektive med ett belopp som motsvarar hälften av den inkomstökning som följer av skattehöjningen. Efter en tillfällig förbättring har de finansiella sparandet i kommunsektorn försämrats. Det finansiella sparandet uppgick enligt det preliminära utfallet till -4,, vilket är ca sämre än enligt bedömningen i budgetpropositionen . beräknas stora sparandeunderskott, vilket innebär en fortsatt försämring av det egna kapitalet för sektorn som helhet TABELL 11.7 KOMMUNSEKTORN1 Miljarder kronor, löpande priser 1995 1996 1997 1998 Inkomster Skatter2 261,3 293,9 294,4 301,8 Statsbidrag3 73,4 55,8 58,3 63,5 Övrigt 55,2 45,9 47,7 49,3 Summa 389,9 395,6 400,3 414,7 Utgifter Transfereringar 76,6 75,1 72,5 76,7 Konsumtion 292,8 302,1 311,6 319,8 Investeringar 23,9 23,0 22,8 24,0 Summa 393,3 400,2 406,9 420,6 Konsumtion4,% 0,0 -0,9 -0,9 0,0 Finansiellt sparande -3,5 -4,6 -6,6 -5,9 1 Utjämningsbidrag till respektive utjämningsavgift för kommuner och landsting ingår inte i kalkylen. 2Redovisas netto efter avdrag för ekonomiska regleringar. 3 Redovisas fr.o.m.1996 netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala momsåterbetalningssystemet. 4 Årlig förändring, fasta priser. Källor: , och . Utgifterna beräknas öka något snabbare än inkomsterna , även med beaktande av det tillskott regeringen föreslår. Det är främst kommunsektorns skatteinkomster som utvecklas svagt. Skatteinkomsterna är i stort sett oförändrade i löpande priser , främst på grund av tillfälliga faktorer. 1996 betalade staten i efterskott ut i skattemedel till kommuner och landsting avseende slutavräkning och delavräkning . Slutavräkningen innebär att kommuner och landsting måste betala tillbaka 1997. Fr.o.m. görs inte längre delavräkningar. Enligt nu gällande regelsystem, vilket kalkylen bygger på, görs 1998 därför endast en slutavräkning avseende preliminära kommunalskattemedel. Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för det tillskott som kommuner och landsting betalar till det inomkommunala momsåterbetalningssystemet. uppgår avdraget till . Detta avdrag beräknas öka något i löpande priser . Kommunernas utgifter för socialbidrag ökade med ca . Den del som går till flyktingar har dock minskat. Ökningstakten bromsades emellertid upp även för den del av socialbidragen som inte går till flyktingar. En fortsatt minskning väntas av bidragen till flyktingar, vilket beräknas innebära en viss minskning även av de totala socialbidragsutgifterna. Dessa beräknas därefter ligga kvar på en hög nivå. 1997 beräknas den kommunala konsumtionen minska med knappt en procent, för att 1998 vara realt oförändrad. Sysselsättningen, mätt i antal arbetade timmar, beräknas utvecklas i ungefär samma takt som konsumtionen. Utvecklingen av antalet anställda påverkas också av förändringar i medelarbetstiden och förändringar i frånvaron. En viss ökning av medelarbetstiden antas och antalet anställda beräknas minska med 12 000 i hela kommunsektorn. Därefter beräknas antalet anställda vara oförändrat. Om konsumtionsminskningen blir mindre 1997 än vad som här antas innebär det, givet balanskravet, att en viss konsumtionsminskning i stället krävs under de närmast följande åren. Sammantaget beräknas inkomsterna öka något snabbare än utgifterna , framför allt på grund av den föreslagna ökningen av statsbidragen. Därmed minskar sparandeunderskottet något. 12 MEDELFRISTIG KALKYL Utöver kortsiktsprognosen, vars perspektiv sträcker sig , redovisas en kalkyl över utvecklingen fram t.o.m. . Denna medelfristiga kalkyl ska inte ses som en prognos utan som en möjlig utveckling under vissa givna förutsättningar. De två viktigaste förutsättningarna är att lönebildningens funktionssätt förbättras och att den stora satsningen på ökad reguljär utbildning för arbetslösa och övriga nu föreslagna arbetslöshetsminskande åtgärder kommer att få avsedda stora effekter på arbetslösheten. Kalkylen baseras huvudsakligen på den ekonomiska politik och de regler som beslutats av samt de förslag till förändringar som regeringen presenterar i föreliggande proposition. Några undantag från denna regel har dock gjorts. I de fall där det ännu inte finns några politiska beslut och där det är osannolikt att inga nya beslut fattas, har tekniska antaganden gjorts. Det finns inga beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för . I kalkylen har det antagits att antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar något . Vidare görs ett tekniskt antagande om en överföring från den offentliga sektorn till hushållen som dimensioneras så att målen om 0,5 procents överskott och 1,5 procents överskott uppnås. En utgångspunkt är att inflationen kommer att ligga i linje med inflationsmål på . Förutsättningarna för att detta ska kunna uppnås utan att penningpolitiken behöver vara särskilt stram, har förbättrats avsevärt då inflationsförväntningarna har justerats ned markant. 12.1 Den reala kalkylen I ett medelsiktigt perspektiv är det mycket svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Kalkylen är i stället uppbyggd kring ett antagande om att det vid utgången av 1998 finns outnyttjade resurser, som kan tas i anspråk utan att det uppstår ett inflationstryck i ekonomin. Storleken på detta extra expansionsutrymme är beroende av hur väl arbetsmarknaden och särskilt lönebildningen fungerar. Då kalkylen baseras på att lönebildningens funktionssätt förbättras blir expansionsutrymmet förhållandevis stort och möjliggör en tillväxt på respektive . Genom denna metod fokuseras analysen på vad som krävs för att uppnå en balanserad ekonomisk utveckling med en stor minskning av den öppna arbetslösheten. Metoden ger däremot begränsad information om vad som kan hända vid alternativa förlopp. TABELL 12.1 FÖRUTSÄTTNINGAR 1997-2000 1997 1998 1999 2000 BNP (16) 2,3 2,4 2,5 2,5 KPI (16) 2,2 2,3 2,3 2,3 Marknadstillväxt, (14) 6,3 6,6 6,0 6,0 Tysk ränta statsobligation1 4,43 4,88 5,25 5,2 5 Svensk ränta statsobligation1 6,2 5 TCW-index1 119, 2 117, 9 117, 0 117 ,0 1 Årsgenomsnitt. Den ekonomiska tillväxten i OECD-området väntas bli förhållandevis god på medellång sikt. Med tanke på den lediga produktionskapacitet, som finns i , är det rimligt att anta att den faktiska tillväxten på medellång sikt kommer att överstiga den potentiella tillväxten något. Vidare bedöms förutsättningarna vara goda för en fortsatt hög tillväxt i resten av världen. Den genomsnittliga tillväxten i OECD-området väntas uppgå till . Något explicit konjunkturmönster har inte antagits. Inflationen i OECD-området bedöms ligga kvar på . I EU kan den t.o.m. bli något lägre. Det förefaller ha skett en omställning till lägre inflation än . En viktig anledning är den betydelse som regeringar och centralbanker fäster vid låg inflation. TABELL 12.2 FÖRSÖRJNINGSBALANS, Procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 200 0 BNP 1 678,1 2,3 2,5 2,8 2,7 Import 558,2 5,1 5,6 5,4 5,0 Tillgång 2 236,3 3,0 3,3 3,4 3,3 Privat konsumtion 885,3 2,0 2,0 2,1 2,0 Offentlig konsumtion 434,2 -0,1 -0,2 0,2 0,2 Stat 132,2 1,5 -0,5 0,5 0,5 Kommuner 302,1 -0,9 0,0 0,0 0,0 Bruttoinvesteringar 249,6 1,5 5,8 7,6 6,8 Näringsliv exkl. bost. 183,6 5,0 5,1 7,6 5,8 Bostäder 30,3 - 12, 3 13, 7 12, 0 15, 0 Myndigheter 35,6 -3,3 3,3 3,4 5,3 Lagerinvesteringar1 -3,2 0,2 0,0 0,0 0,0 Export 670,4 6,3 5,8 5,2 5,1 Användning 2 236,3 3,0 3,3 3,4 3,3 Inhemsk användning 1 565,9 1,5 2,1 2,6 2,5 1Förändring i procent av föregående års BNP Källor: och TABELL 12.3 NYCKELTAL, 1997-2000 1997 1998 1999 200 0 KPI, dec.-dec. 1,8 1,5 2,0 2,0 Kostnadstimlön 4,7 3,5 3,5 3,5 Öppen arbetslöshet1 7,9 7,1 5,6 4,5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,7 4,7 4,7 4,4 Antal sysselsatta -0,7 0,7 1,6 1,4 Real disponibel inkomst 0,4 1,3 3,7 2,8 Hushållens nettosparkvot (nivå) 3,8 3,2 4,6 5,4 1 Andel av arbetskraften. antas lönerna stiga med , vilket är förenligt inflation och i linje med den förväntade utvecklingen i . Antagandet är kritiskt för kalkylen. Med en väl fungerande lönebildning fortsätter konkurrenskraften att vara god . Både exporten och importen beräknas öka med . Totalt ger utrikeshandeln ett positivt bidrag till tillväxten på . Den fortsatt låga inflationen och de förbättrade statsfinanserna medför att förtroendet för den svenska ekonomin kommer att vara fortsatt högt. Räntemarginalen mot den tyska 5-åriga statsobligationen antas ligga på . Det innebär att räntan på en 5-årig svensk statsobligation hamnar på . Växelkursen antas ligga på en oförändrad nivå från utgången av 1998, med ett TCW- index på 117. Den låga räntan och de relativt höga vinstnivåerna utgör goda förutsättningar för att investeringarna ska utvecklas gynnsamt. Tillgången på arbetskraft och den goda makroekonomiska miljön med sunda statsfinanser och prisstabilitet befrämjar långsiktiga investeringar. Den relativt höga investeringsaktiviteten är i sin tur en förutsättning för att kostnadsdrivande flaskhalsar ska kunna undvikas. Även bostadsbyggandet kan förväntas stiga eftersom räntorna är låga, hushållens realinkomster ökar och tillväxten i ekonomin i övrigt tilltar. Det tidigare mycket låga byggandet medför att bristsituationer relativt snabbt kan uppkomma på vissa orter. Nyproduktionen stiger gradvis till 25 000 bostäder vilket historiskt sett är en relativt låg nivå. Ett gradvis större lokalbehov beräknas medföra växande investeringskvoter inom näringslivet . därefter ökar också infrastruktursatsningarna avsevärt. Av de större satsningarna kan nämnas Dennispaketet i , , i samt Göteborgslederna. Programmet ett hållbart kan också i viss omfattning bidra till den större byggvolymen. Regeringen föreslår avsättning av sammanlagt för till ett program för ekologisk hållbarhet. Det positiva scenario som tecknas i det medelfristiga perspektivet är dock avhängigt av att tillväxten kan komma till stånd utan att lönerna ökar med . erfarenheter visar att byggbranschen är mycket känslig för svängningar i efterfrågeläget. Den privata konsumtionen beräknas öka med i genomsnitt . Sparkvoten beräknas stiga i ett medelfristigt perspektiv och hamnar den på en nivå som är högre än genomsnittet för den senaste . Denna höjning av sparkvoten ska ses mot bakgrund av att hushållen förväntas dra ned sparkvoten mer än vad som är långsiktigt önskvärt i samband med att man ökar sina inköp av kapitalvaror, samt mot bakgrund av det tekniska antagandet om en överföring från staten till hushållen . I den medelfristiga kalkylen förutsätts att kommunerna klarar det aviserade balanskravet när detta träder i kraft, vilket det förutsätts göra för såväl primärkommuner som landsting. Tack vare de ökade statsbidragen till kommunerna kan man hålla en realt oförändrad konsumtion under åren 1998- 2000. Det statliga tillskottet antas huvudsakligen gå till konsumtion. TABELL 12.4 ARBETSMARKNAD Tusental personer 1996 Förändring till 2000 Sysselsättning 3 963 118 Reguljär sysselsättning 3 922 137 Öppet arbetslösa 347 -155 Konjunkturberoende åtgärder 196 -10 Utbud 4 310 -37 Källor: , och . I kalkylen faller den öppna arbetslösheten till . Då omfattas av arbetskraften av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nedgången av arbetslösheten beror delvis på att antalet extraordinära utbildningsplatser riktade till arbetslösa ökar kraftigt och håller tillbaka arbetskraftsutbudet och därmed arbetslösheten. antas 188 000 studera i en extraordinär utbildningsplats. Sysselsättningen stiger till 2000 med totalt 118 000 personer. De extraordinära utbildningsplatserna antas öka med 122 000 . Den utökade utbildningen antas ha en kraftig effekt på arbetskraftsutbudet som minskar med 37 000 personer trots att befolkningen i åldern stiger med 53 000 personer. 12.2 De offentliga finanserna Det av fastlagda målet om ett permanent överskott i de offentliga finanserna efter 1998 föreslås i den ekonomiska vårpropositionen preciseras som ett långsiktigt överskott på av BNP. Vidare föreslås att det sker en successiv anpassning genom ett målsatt överskott på , respektive . Till grund för kalkylen av de offentliga finanserna på medellång sikt ligger den ekonomiska utveckling som skisseras i föregående avsnitt. Den prognos över de offentliga finanserna , som redovisas i kapitel 11, utgör också en utgångspunkt för beräkningarna. Vidare tas hänsyn till det ökade stödet till kommunerna samt övriga förslag från regeringen som syftar till att reducera arbetslösheten. En tillväxttakt på den nivå som antagits för den medelfristiga kalkylen medför, vid strikt oförändrade regler inom skatte- och transfereringssystemen, en trendmässig förbättring av de offentliga finanserna. Därigenom skulle det uppkomma finansiella överskott utöver budgetmålen . utvecklas hushållens inkomster förhållandevis svagt. Det uppkommer därmed en växande finansiell spänning mellan offentlig och privat sektor. I föreliggande kalkyl antas att budgetmålen är styrande och att det offentliga överskottet bringas ned till målsatta nivåer 1999 och 2000. I de här redovisade beräkningarna görs ett tekniskt antagande om att hushållens statliga skatter och avgifter sänks så att budgetmålen uppnås. Sänkningen är inlagd så att kommunernas skatteunderlag inte påverkas. Beräkningarna visar att överföringen till hushållen kan uppgå till ca och ytterligare , varvid överskotten i de offentliga finanserna motsvarar de målsatta nivåerna respektive av BNP. I den mån arbetslösheten inte faller till blir utrymmet för överföring till hushållen motsvarande lägre. Utvecklingen 1999-2000 Den underliggande förbättringen av de offentliga finanserna, som skapar utrymme för såväl den tekniskt antagna ningen som växande överskott, faller till största delen på den statliga sektorn, främst genom en avtagande utgiftskvot. Utgifterna exklusive räntor faller som andel av BNP . Främst är det transfereringarna till hushållen som minskar. En fallande arbetslöshet innebär att arbetslöshetsersättningarna kan reduceras. På grund av den höga tillväxten sjunker också pensionsutbetalningarna som andel av BNP. Utgifter för sjukförsäkring och föräldraförsäkring ligger däremot på en oförändrad nivå i relation till BNP. Nedtrappningen av räntebidragen till bostäder innebär att transfereringarna till näringslivet minskar i relation till BNP. Till följd av det förbättrade finansiella sparandet i staten och den minskande statsskulden faller ränteutgifterna av BNP . TABELL 12.5 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER Miljarder kronor, löpande priser 1998 1999 2000 Inkomster 1 139 1 164 1 av BNP 61,9 60,2 59,4 Skatter och avgifter 980 1007 av BNP 53,2 52,1 51,3 Kapitalinkomster 88 84 88 Övriga inkomster 71 73 75 Utgifter 1 139 1 154 1 av BNP 61,9 59,7 57,9 Hushållstransfererin gar 404 405 408 Övriga transfereringar 117 118 118 Ränteutgifter 111 108 106 Konsumtion 462 476 491 Investeringar 45 47 49 Finansiellt sparande -1 10 av BNP 0,0 0,5 1,5 Staten -5 2 20 AP-fonden 10 11 10 Kommunsektorn -6 -3 0 Statens lånebehov, netto 9 9 -6 Primärt sparande1 28 34 av BNP 1,5 1,8 2,4 Finansiell ställning Nettoskuld 513 519 av BNP 27,9 26,8 25,1 Konsoliderad bruttoskuld2 1 360 1 375 1 av BNP 73,9 71,1 67,8 Statsskuld 1 450 1 463 1 av BNP 78,8 75,7 72,2 1 Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. 2 Den konsoliderade bruttoskulden definieras enligt EU:s kriterier (). Källor: , , och . Även statens inkomster faller i relation till BNP . Fr. o.m 1999 faller den s.k. värn- skatten bort vilket tillsammans med den kalkylerade skattelättnaden för hushållen innebär att skattekvoten faller . Skattekvoten minskar även till följd av att lönesumman och den privata konsumtionen, som utgör de viktigaste skattebaserna, utvecklas långsammare än BNP. Den ackumulerade förbättringen av de offentliga finanserna innebär att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld fortsätter att minska i relation Enligt EU:s konvergenskriterier ska den konsoliderade bruttoskulden inte överstiga av BNP alternativt närma sig den nivån i tillfredsställande takt. Enligt den kalkyl som föreligger kommer den konsoliderade bruttoskulden att uppgå till av BNP vid utgången av . Skuldkvoten skulle därmed ha minskat . Den kommunala sektorn I den medelfristiga kalkylen förutsätts att kommuner och landsting uppfyller det föreslagna balanskravet samt att den genomsnittliga kommunalskattesatsen är oförändrad. De tillskott i form av ökade statsbidrag som föreslås i den ekonomiska vårpropositionen har beaktats. Balanskravet förutsätts träda 2000 för såväl primär kommuner som landsting, vilket för primärkommunerna innebär en framflyttning med jämfört med tidigare förslag. Balanskravet är formulerat i termer av det resultatmått som används i den kommunala redovisningen. Detta är förenligt med ett visst sparandeunderskott i den kommunala sektorn som helhet, eftersom balanskravet i princip tillåter lånefinansiering av investeringsutgifter överstigande avskrivningarna. Kostnaden för pensionsförmåner som tjänas in av de kommunanställda inom ramen för avtalspensionssystemet ska också beaktas. Efter en tillfällig förbättring under början av 1990- talet har det finansiella sparandet i kommunsektorn försämrats. beräknas inkomsterna öka något snabbare än utgifterna. Därmed förbättras det finansiella sparandet successivt. Den kommunala konsumtionen beräknas åren 1999- 2000 ligga kvar på en realt oförändrad nivå. Därvid har antagits att höjningen av statsbidragen i huvudsak används till konsumtion, som utan denna höjning skulle minska. Avgörande för hur den kommunala konsumtionen kommer att utvecklas är hur dagens utgiftsnivå förhåller sig till inkomstutvecklingen . Eftersom balanskravet inte avses träda i kraft förrän har kommuner och landsting möjlighet att, som ett alternativ till utgiftsminskningar, låta det egna kapitalet försämras. De beräknade sparandeunderskotten innebär en viss fortsatt försämring av det egna kapitalet för sektorn som helhet, en försämring som beräknas upphöra . Sysselsättningen, mätt i antal arbetade timmar, beräknas utvecklas i samma takt som den kommunala konsumtionen . Det bör dock framhållas att förutsättningarna varierar mellan enskilda kommuner och landsting. TABELL 12.6 KOMMUNSEKTORNS FINANSER ÅREN , löpande priser 1998 1999 2000 Inkomster Skatter 301,8 314,0 329,8 Statsbidrag2 63,5 66,3 64,2 Övrigt 49,3 50,9 52,6 Summa 414,7 431,2 446,6 Utgifter Transfereringar 76,7 79,2 80,8 Konsumtion 319,8 329,9 340,1 Investeringar 24,0 25,0 26,0 Summa 420,6 434,1 446,9 Konsumtion3,% 0,0 0,0 0,0 Finansiellt sparande -5,9 -2,9 -0,3 1 Utjämningsbidrag till respektive utjämningsavgift för kommuner och landsting ingår inte i kalkylen. 2 Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala momsåterbetalningssystemet. 3 Årlig förändring, fasta priser. Med OECD-området avses här 16 länder: , , , , , , , , , , , , , , och . 2 Till dynamiska asiatiska ekonomierna räknas , , , , och . Även om inkluderas i denna kategori bör det dock noteras att landet fr.o.m 1996 är medlem i . Det innebär att det vissa månader registrerades två avtalshöjningar vid jämförelse av lönenivån motsvarande månad 1995, vilket drog upp den genomsnittliga årstakten för . Vid bedömningen av arbetskraftskostnaderna i använder Edin-gruppen prognos över lön inklusive lönebikostnader. För övriga länder används prognos över arbetskraftskostnad per sysselsatt i de europeiska exklusive , , och . 1 I KPI undersökningarna mäts räntekostnader som den genomsnittliga räntan på utestående lån för ett urval av bostadsinstitut. Däremot inkluderas inte avgiften för att förtidsinlösa ett bundet bostadslån i mätningarna varvid den verkliga boräntekost-naden underskattas, om än tillfälligt, i KPI. 2 kommer en utvärdering av HIKP att göras och beslut kommer att tas huruvida HIKP eventuellt ska utvidgas till att även omfatta inköpspriser för nybyggda egnahem. Anledningen till att inte låta HIKP omfatta kostnader för boende i egnahem är att man i HIKP vill ha ett renodlat inflationsindex. Svenska KPI mäter nämligen förutom priser på varor och tjänster som säljs över disk , även vissa s.k. imputerade priser. Imputerade priser sätts inte via marknadstransaktioner, utan är uppskattade kostnader för utnyttjandet av en vara, som t.ex. boendekostnaden i eget hem. Därför är KPI till viss del även ett levnadskostnadsindex och används i egenskap av ett sådant som uppskrivningsfaktor för basbeloppet. 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1 1996/97:150 BILAGA 1