prop · GK0332 · 1997-01-01 00:00:00 — I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10 §§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§ samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . -------------------------------------------------------------------- I övriga bolag skall de angivna I övriga bolag skall de angivna paragraferna tillämpas i sin äldre paragraferna tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det lydelse intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts föresista räkenskapsår som inletts före . . I fråga om aktiebolag som avförs från aktie- bolagsregistret enligt punkten 5 eller punkten 6 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) skall paragraferna tillämpas även därefter. Detsamma gäller i fråga om andra aktiebolag som avförs från aktiebolagsregi- stret . Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § (1995:1559) lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §6 Denna lag är tillämplig på kreditinstitut och värdepappersbolag. avses bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kreditmark- nadsbolag, sådana finansbolag och kreditaktiebolag som driver verksamhet med stöd av punkterna 3-5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, stadshypotekskassa, allmänna hypoteksbank och . Med värdepappersbolag avses ett svenskt aktiebolag som fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. -------------------------------------------------------------------- Bestämmelserna om koncernredo- Bestämmelserna om koncernredo- visning i 7 kap. skall tillämpas visning i 7 kap. skall tillämpas på på finansiella holdingföretag som finansiella holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i dotterföretag förvaltar andelar i dotterföretag som är kreditinstitut eller värde- som är kreditinstitut eller värde- pappersbolag eller utländska före- pappersbolag eller utländska före- tag av motsvarande slag. Med fi- tag av motsvarande slag. Med fi- nansiellt holdingföretag avses nansiellt holdingföretag avses ett ett företag som är skyldigt att aktiebolag, ett handelsbolag upprätta årsredovisning enligt års-eller en ekonomisk förening vars redovisningslagen (1995:1554) verksamhet uteslutande eller så och vars verksamhet uteslutande gott som uteslutande består i att eller så gott som uteslutande i vinstsyfte förvärva och förvalta består i att i vinstsyfte förvärva andelar i dotterföretag. och förvalta andelar i dotterföre- tag. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter . **FOOTNOTES** 6 Senaste lydelse 1996:1591 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § Denna lag är tillämplig på försäkringsföretag. avses sådana försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713). -------------------------------------------------------------------- Bestämmelserna om koncern- Bestämmelserna om koncern- redovisning i 7 kap. skall redovisning i 7 kap. skall tilläm- tillämpas på finansiella holding- pas på finansiella holdingföretag företag som uteslutande eller hu- som uteslutande eller huvudsakli- vudsakligen förvaltar andelar i gen förvaltar andelar i dotterföre- dotterföretag som är försäkringsföre-tag som är försäkringsföretag eller tag eller utländska företag av utländska företag av motsvarande motsvarande slag. Med finans- slag. Med finansiellt holdingföre- iellt holdingföretag avses ett tag avses ett aktiebolag, ett företag som är skyldigt att handelsbolag eller en ekonomisk upprätta årsredovisning enligt förening vars verksamhet uteslu- årsredovisningslagen (1995:1554) tande eller så gott som uteslu- och vars verksamhet uteslutande tande består i att i vinstsyfte eller så gott som uteslutande förvärva och förvalta andelar i dot- består i att i vinstsyfte förvärva terföretag. och förvalta andelar i dotterför- etag. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får medge undantag från denna lag för sådana försäkringsföretag som får undantas från för- säkringsrörelselagen enligt 1 kap. 10 § samma lag. För sådana företag som medgivits undantag från denna lag skall i stället sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om det räkenskapsår som inleds närmast efter . 3 Ärendet och dess beredning beslutade om en ny redovisningslagstiftning (se SFS 1995:1554, 1995:1559 och 1995:1560). Den nya lagstiftningen grundar sig på betänkande Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv (SOU 1994:17) och regeringens proposition 1995/96:10 Års- och kon- cernredovisning. Lagstiftningen avser redovisningen i aktiebolag och vissa handelsbolag samt kreditinstitut, värdepappersbolag, försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Flertalet av de förändringar som följer med den nya lagstiftningen är betingade av EG:s fjärde eller sjunde bolagsrättsliga direktiv eller av de redovisningsdirektiv som finns på bank- och försäkringsområdet. De flesta bolag som omfattas av lagstiftningen skall tillämpa denna från och med . och övriga finansiella företag har dock börjat tillämpa den nya lagstiftningen redan från och med . Ett flertal företagskategorier faller utanför den nya lagstiftningen. Det gäller bl.a. det stora flertalet handelsbolag samt alla enskilda näringsidkare, ekonomiska föreningar och stiftelser. Anledningen till detta är att EG- direktiven inte är tillämpliga på dessa företagskategorier. Den tid som stod till förfogande för genomförandet av direktiven var begränsad. Det var därvid inte möjligt att göra överväganden som tog sikte även på redovisningen i andra företagsformer än de som behandlas i EG-direktiven. Inom har utarbetats två promemorior med förslag som syftar till att göra det möjligt för ekonomiska föreningar och handelsbolag att tillämpa de nya redovisningsreglerna. I det sammanhanget har även övervägts frågor om redovisningen i de aktiebolag som kan antas komma att avvecklas i samband med de ändrade bestämmelserna om lägsta tillåtna aktiekapital. De båda promemoriorna, Den nya redovisningslagstiftningen och de ekonomiska föreningarna och Redovisning i handelsbolag och i aktiebolag under avveckling, har remissbehandlats. Promemoriornas lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Förteckningar över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju 95/4021 och Ju 96/2078). Inom har utarbetats en promemoria (Promemoria med utkast till lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området) där det först och främst föreslås att tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få bedrivas i ekonomisk förening. Förslaget innebär att lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag - som föreskriver att sådan verksamhet endast får bedrivas av aktiebolag - görs mer neutral i fråga om associationsform. I pro- memorian föreslås vidare vissa ändringar i redovisningslagstiftningen. För det första föreslås att de ekonomisk föreningar som kommer att bedriva finans- ieringsverksamhet skall tillämpa redovisningsreglerna i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) samt att vissa följdändringar skall göras. För det andra föreslås en mindre utvidgning av till- ämpningsområdet för nuvarande regler om finansiella holdingföretag i och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). Sådana aktiebolag och handelsbolag som omfattas av den nya årsredovisningslagen skall i egenskap av finansiellt holdingföretag under vissa förutsättningar upprätta en koncernredovisning med tillämpning av ÅRKL eller ÅRFL. Den före- slagna ändringen innebär att reglerna kan komma att träffa även ekonomiska föreningar och samtliga handelsbolag. För det tredje föreslås att under- stödsföreningar ges en möjlighet att tillämpa ÅRFL från och med . Även promemoria har remissbehandlats. Promemorians lagförslag, såvitt nu är av intresse, finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 94/1942). I det följande behandlas de frågor som har tagits upp i de promemorior som har upprättats inom . Även en del av de frågor som har tagits upp i promemoria kommer att behandlas. Förslaget om att tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få bedrivas i ekonomisk förening är emellertid föremål för vidare beredning inom . I detta sammanhang kommer de därtill anknutna förslagen till ändringar i redovisningslagstiftningen m.m. att behandlas. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 7, har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har gjorts vissa ändringar av redaktionell natur. 4 De nuvarande redovisningsreglerna Den beslutade årsredovisningslagen (se SFS 1995:1554) gäller för samtliga aktiebolag. Den gäller också för vissa slag av handelsbolag: 1. handelsbolag där samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag, 2. handelsbolag där samtliga obegränsat ansvariga delägare är aktiebolag eller sådana handelsbolag som avses i punkten 1, 3. handelsbolag som ingår i en koncern där moderbolaget är ett aktiebolag eller ett sådant handelsbolag som avses i punkterna 1 eller 2, samt 4. handelsbolag som en gång har fallit in under någon av punkterna 1 - 3 men inte gör det längre. I fråga om redovisningen i dessa handelsbolag gäller därför de nya redovisningsregler som kommer att beskrivas något närmare i avsnitt 5.2 nedan. För redovisningen i övriga handelsbolag - i praktiken det stora flertalet handelsbolag - gäller däremot även bestämmelserna i bok- föringslagen (1976:125) och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag (i fortsättningen benämnd ( årsredovisningslag ). Dessa be- stämmelser omfattar - med några mindre avvikelser - även enskilda näringsidkare. Likartade bestämmelser gäller enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (i fortsättningen benämnd föreningslagen ) för ekonomiska föreningar. Särskilda redovisningsregler gäller enligt ÅRKL och ÅRFL för finansiella företag. Alla handelsbolag och ekonomiska föreningar är bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen. Det innebär bl.a. att handelsbolag och ekonomiska föreningar för varje räkenskapsår skall upprätta ett årsbokslut, bestående av en balansräk- ning och en resultaträkning (se 1 och 11 §§ bokföringslagen). Årsbokslutet är inte offentligt. Även enskilda näringsidkare är bokföringsskyldiga. En enskild näringsidkare är dock inte skyldig att upprätta årsbokslut, om den årliga bruttoomsättningssumman understiger ett gränsbelopp om tjugo basbelopp (f.n. ). Alla ekonomiska föreningar är - i likhet med aktiebolag - skyldiga att upprätta även en årsredovisning, dvs. en offentlig redovisning (se 9 kap. 1 § föreningslagen). För handelsbolag och enskilda näringsidkare finns inte någon generell skyldighet att upprätta årsredovisning. En årsredovisning skall dock upprättas även av dessa näringsidkare, om de är bokföringsskyldiga och någon av följande tre förutsättningar föreligger: 1. antalet anställda hos företaget har under räkenskapsåret i medeltal varit minst tio, 2. företaget är moderföretag i en koncern och antalet anställda hos koncernen har under räkenskapsåret i medeltal varit minst tio, eller 3. tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligt balansräkningen överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger basbeloppet (se 2 kap. 1 § första stycket årsredovisningslag). I de fall företaget är skyldigt att upprätta årsredovisning skall denna hållas tillgänglig hos företaget för alla som är intresserade och skall i vissa fall ges in till (se 9 kap. 3 § föreningslagen samt 2 kap. 2 § fjärde stycket jämte 3 och 4 §§ årsredovisningslag). Stommen i årsredovisningen utgörs av den balansräkning och den resultaträkning som ingår i årsbokslutet. I årsredovisningen för en ekonomisk förening skall alltid ingå en förvaltningsberättelse. I större föreningar skall det även finnas en fi- nansieringsanalys. I fråga om handelsbolag och enskilda näringsidkare gäller kravet på förvaltningsberättelse enbart större företag och moderföretag i större koncerner. Med större förening och större företag avses här förening respektive företag där tillgångarnas nettovärde enligt balansräkningar överstiger ett gränsbelopp om 1 000 basbelopp eller där antalet anställda i medeltal har överstigit 200. Med större koncerner avses koncerner som överstiger endera av de angivna gränsvärdena. Såväl årsbokslutet som årsredovisningen omfattas av ett allmänt krav på iakttagande av god redovisningssed . Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa samtliga intäkter och kostnader i rörelsen under räkenskapsåret och ge upplysning om hur årets resultat har upp- kommit (se 18 § bokföringslagen). Balansräkningen skall redovisa rörelsens samtliga tillgångar och skulder och eget kapital på balansdagen (se 19 §). Räkningarna får kompletteras med notupplysningar (se 20 §). Enskilda nä- ringsidkare och obegränsat ansvariga delägare i handelsbolag skall till årsbokslutet foga sammanställningar över sina privata tillgångar och skulder (se 21 §). Såväl resultaträkningen som balansräkningen skall ställas upp på särskilt sätt och innehålla vissa särskilda, i lagen angivna poster. Utgångspunkten i bokföringslagens schema för resultaträkningen är rörelsens intäkter (bruttoomsättningen). Intäkterna minskas med rörelsens kostnader och avskrivningar. Det rörelseresultat som återstår efter avskrivningar justeras med hänsyn till finansiella intäkter och kostnader, extraordinära intäkter och kostnader samt bokslutsdispositioner. Slutligen dras företagets skatt av. Vad som återstår utgör det redovisade årsresultatet. Bokföringslagens schema för balansräkningen innehåller fyra huvudgrupper; Tillgångar, Skulder och Eget kapital, Ställda panter m.m. samt Ansvarsförbindel- ser. Tillgångarna delas in i omsättningstillgångar och anläggningstillgångar. Var och en av dessa grupper är i sin tur indelad i poster, t.ex. Aktier och andra andelar. Skulderna delas upp på långfristiga och kortfristiga skulder. Dessa delas i sin tur upp i ett flertal poster. Ställda panter m.m. och Ansvarsförbindelser skall tas upp inom linjen , dvs. beloppen behöver inte räknas samman med övriga belopp i balansräkningen. Både föreningslagen och årsredovisningslag innehåller kompletterande bestämmelser om hur balans- och resultaträkningarna skall utformas och kompletteras. För ekonomiska föreningar gäller också att balansräkningen och resultaträkningen för föregående räkenskapsår skall återges i årsredovisningen. Motsvarande regler gäller också för handelsbolag och enskilda näringsidkare men då enbart ifråga om större företag och moderföretag i större koncerner. Om det har skett några ändringar i fråga om specificeringen av posterna, skall uppgifterna i den tidigare årsredovisningen sammanställas så att de kan jämföras med posterna i årets balans- och resultaträkningar (se 9 kap. 8 § första stycket 5 föreningslagen och 2 kap. 6 § första stycket 5 årsredovisningslag). Anläggningstillgångars värde skall bestämmas med utgångspunkt i an- skaffningsvärdet. Anskaffningsvärdet skall justeras genom systematiska avskrivningar. Vid varaktiga värdenedgångar skall värdet sättas ned genom ned- skrivningar. Särskilda regler gäller för värdering av fordringar (se 16 § bokföringslagen). Om värdet på en anläggningstillgång väsentligt överstiger det bokförda, får värdet justeras genom uppskrivningar. För att en uppskrivning skall få göras fordras dock att uppskrivningsbeloppet används för erforderlig nedskrivning av annan anläggningstillgång och att det finns särskilda skäl för en sådan utjämning (se 15 § bokföringslagen).Omsättningstillgångar skall vär- deras enligt den s.k. lägsta värdets princip, dvs. tillgången får inte tas upp till ett högre värde än det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga vär- det. Lägsta värdets princip gäller emellertid inte undantagslöst. Om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed, får nämligen en omsätt- ningstillgång tas upp över anskaffningsvärdet (se 14 § bokföringslagen). I förvaltningsberättelsen skall det redovisande företaget lämna upplysning om sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av företagets resultat och ställning. Vidare skall händelser av väsentlig betydelse för företaget som har inträffat under eller efter räkenskapsåret anges. Vissa upplysningar skall också lämnas om antalet anställda, det sammanlagda beloppet av löner till anställda m.m. I finansieringsanalysen skall det lämnas en redovisning av företagets fi- nansiering och kapitalinvesteringar . Koncernredovisningsreglerna i föreningslagen och årsredovisningslag har sin utgångspunkt i de koncerndefinitioner som finns i respektive lag. De båda koncerndefinitionerna stämmer överens med den koncerndefinition som före fanns i aktiebolagslagen (1975:1385). Koncerndefinitionen innebär att om en ekonomisk förening (eller ett handelsbolag) äger så många aktier eller andelar i en svensk eller utländsk juridisk person att den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, föreningen (handelsbolaget) är moderförening (moderföretag) och den juridiska personen dotterföretag. Har en ekonomisk förening (handelsbolag) i annat fall på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam ett bestämmande inflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet, är den ekonomiska föreningen (handelsbolaget) också moderförening (moderföretag) och den juridiska personen dotterföretag. Ett koncernförhållande föreligger också när en enskild näringsidkare på motsvarande sätt kan utöva ett inflytande över juridiska personer. En ekonomisk förening som är moderförening i en koncern är alltid skyldig att upprätta en koncernredovisning (se 9 kap. 10 § föreningslagen). Om det förelig- ger ett koncernförhållande enligt årsredovisningslag - med exempelvis ett handelsbolag som moderföretag - är skyldigheten att upprätta koncernredo- visning begränsad till de fall där antalet anställda i koncernen uppgår till minst tio (se 3 kap. 1 och 5 §§ årsredovisningslag). En koncernredovisning skall alltid bestå av en koncernresultaträkning och en koncernbalansräkning. Den skall alltid offentliggöras genom ingivande till . Koncernresultat- och koncernbalansräkningarna skall var för sig utgöra sammandrag av moderföreningens och dotterföretagens resultat- och balansräk- ningar (se 9 kap. 11 § föreningslagen och 3 kap. 7 § årsredovisningslagen). Hur detta sammandrag skall göras lämnar lagstiftningen inte något fullständigt besked om. Det framgår alltså inte hur dotterföretagen skall räknas in i koncernen (konsolidering) eller hur minoritetsandelar i dotterföretag skall beaktas. Däremot innehåller båda lagarna regler om s.k. in- ternvinsteliminering, dvs. avräkning av vinster som hänför sig till överlåtelser inom koncernen. Av förarbetena framgår att eliminering skall ske även av olika slag av interna mellanhavanden (se prop. 1979/80:143 s. 162). I övrigt gäller de allmänna reglerna om resultat- och balansräkningarnas uppställning och innehåll i allt väsentligt även koncernredovisningen. Koncernredovisningen behöver inte innehålla någon särskild förvalt- ningsberättelse. Om moderföreningen (moderföretaget) är skyldigt att till sin årsredovisning foga en förvaltningsberättelse, skall denna emellertid innehålla vissa uppgifter om koncernen (se 9 kap. 11 § fjärde stycket föreningslagen och 3 kap. 7 § fjärde stycket årsredovisningslag). - liksom moderföretag i större koncerner - är skyldiga att under varje räkenskapsår som omfattar avge minst en delårsrapport (se 9 kap. 12 § första stycket föreningslagen och 2 kap. 9 § första stycket årsredovisningslag). I delårsrapporten skall det lämnas en översiktlig redogörelse för verksamheten och resultatutvecklingen, för investeringar och för förändringar i likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång. Det skall normalt också lämnas beloppsuppgifter om omsättningen och om resultatet före boksluts- dispositioner och skatt . Delårsrapporter skall hållas tillgängliga för var och en som vill ta del av dem. Minst en rapport, omfattande en period om minst hälften och högst två tred- jedelar av räkenskapsåret skall från rapportperiodens utgång sändas in till (se 9 kap. 12 § andra stycket föreningslagen och 2 kap. 9 § andra stycket årsredovisningslag). Den beslutade redovisningslagstiftningen för försäkringsföretag (se SFS 1995:1560) gäller för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713). Lagen gäller däremot inte för försäkringsgivare som omfattas av lagen (1972:262) om understödsföreningar. För understödsföreningar finns bestämmelser om årsbokslut och årsredovisning i 29 och 30 §§ sistnämnda lag. Enligt 29 § första stycket första meningen lagen om understödsföreningar skall bestämmelserna i 38 § första och fjärde -- sjätte styckena lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas också på under- stödsföreningar. Det betyder att styrelsen för varje räkenskapsår skall avge en årsredovisning. Denna skall bestå av resultaträkning, balansräkning och förvaltningsberättelse (se 38 § första stycket). Enligt 67 § 2 lagen om understödsföreningar skall understödsföreningar för varje räkenskapsår till sända in dels förvaltningsberättelsen jämte resultaträkning och balansräkning, dels revisionsberättelsen med tillhörande handlingar, dels protokoll fört vid föreningsstämma över beslut i fråga om dessa delar, dels en redogörelse för föreningen och dess verksamhet. Av 29 § första stycket tredje meningen samma lag följer att resultaträkning och balansräkning i årsredovisning och i årsbokslut skall upprättas enligt bestämmelserna i bokföringslagen, om inte annat följer av 30 § lagen om understödsföreningar eller av föreskrifter som meddelats med stöd av den paragrafen. Enligt 30 § skall räkenskapsårsavslutning ske för kalenderår (första stycket). Om en förening har flera verksamhetsgrenar, skall intäkter och kostnader redovisas särskilt för varje verksamhetsgren (andra stycket). Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får utfärda närmare föreskrifter om understödsförenings löpande bokföring, årsbokslut och årsredovisning (tredje stycket). Lagen om understödsföreningar innehåller inga bestämmelser om skyldigheter för sådana företag att upprätta koncernredovisning. Dåvarande har utfärdat föreskrifter, BFFS 1988:28, F 5, om understödsföreningars räkenskaper och årsredovisning. En närmare redogörelse för föreskrifterna mot bakgrund av äldre rätt finns i Understödsut- redningens betänkande, Försäkringsföreningar, SOU 1990:101, s. 228-230. 5 Pågående förändringar på redovisningsrättens område Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att göra en översyn av redovisningslagstift- ningen (dir. 1991:71). Kommittén antog namnet .