prop · GK0310 · 1997-01-01 00:00:00 — På motsvarande sätt undantas utbildningstjänster som utförs i en studiestödsberättigad utbildning. Oavsett vem som i praktiken undervisar eleven kommer utbildningstjänsten att undantas såvida den utförs på den ansvarige ut- bildningsanordnarens vägnar. Även den utbildning som tillhandahålls på uppdrag av kommun eller landsting enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan eller skollagen (1985:1100) undantas från skatteplikt på detta sätt. Vad som skall avses med en utbildningstjänst definieras i prop. 1989/90:111 s.110. Tjänsten skall avse en undervisande och systematisk presentation av ett ämne. Detta ämne får inte ha en alltför allmän karaktär. De förhållanden som belyses får inte vara isolerade företeelser utan skall utgöra en integrerad del av ett studieprogram. De som åtnjuter tjänsten skall delta aktivt i undervisningen för att erhålla en viss kompetensnivå. Syftet med denna definition är att skilja skattefri utbildning från konsulttjänster av olika slag, informationslämnande och anordnande av konferenser, vilka tjänster omfattas av skatteplikten. Genom nu föreliggande förslag kommer skattesituationen att bestämmas utifrån den utbildning i vilket tillhandahållandet sker. Undervisningens längd och form kommer att sakna betydelse under förutsättning att undervisningen tillhandahålls till eleverna för den skattebefriade utbildningen. En gymnasieskola kan uppdra åt en utbildare att självständigt handha utbildningen i ett ämne, likväl som uppdraget kan bestå i att utbildaren håller ett föredrag . Under förutsättning att dessa tjänster ingår i kursplan o.d. för den skattebefriade utbildningen skall båda dessa tjänster undantas från skatteplikt. Begränsningen av vad som skall vara skattefritt ligger i att uppdraget skall avse den utbildning den ansvarige utbildningsanordnaren är skyldig att ge. I princip handlar det därför om utbildning som skolan själv kan ge men av någon anledning anser det lämpligt att uppdra åt annan att utföra. Eftersom vad som är skattebefriad utbildning i många avseenden kommer att förändras genom detta förslag kommer tidigare avgränsningar som skett genom utbildningsbegreppet i stort sett att sakna betydelse. Se dock författningskommentaren till 5 kap. 6 §. Enligt andra stycket omfattas även omsättning av varor och tjänster som omsätts som ett led i utbildningen av undantaget från skatteplikt under förutsättning att den utbildning som tillhandahålls inte omfattas av skatteplikt. I denna del överensstämmer med nuvarande svenska mervärdesskatteregler. Någon avsikt att förändra innebörden av tillämpningen gentemot tidigare reglering finns således inte. Såsom avgränsning gentemot skattepliktig verksamhet angavs i prop. 1989/90:111 s. 110 bl.a: Skattefriheten bör inte ges en sådan omfattning att den blir en konkurrensfördel gentemot sådana subjekt som enbart bedriver skattepliktig verksamhet. Detta innebär, liksom , att tillämpningen bör vara restriktiv. Undantaget från skatteplikt för detta slags omsättning gäller för den utbildare som omsätter den skattebefriade utbildningstjänsten. Undantaget gäller oavsett om det är den ansvarige utbildningsanordnaren eller en underentreprenör som omsätter den skattebefriade utbildningen. I paragrafens tredje stycke anges att utbildning som utbildare tillhandahåller mot ersättning från en uppdragsgivare och där uppdragsgivaren utser de personer som skall utbildas (uppdragsutbildning) är skattepliktig. Detta medför att t.ex. arbetsmarknadsutbildning som kommuner, folkhögskolor och högskolor säljer till länsarbetsnämnden skall vara skattepliktig. Utbildningstjänst som en högskola säljer till företag kommer att bli skattepliktig, oavsett om utbildningen tillhör högskolans ordinarie utbud eller om den tas fram enbart för företagets behov. Vidare kommer de utbildningar som folkhögskolor och komvux tillhandahåller till olika uppdragsgivare på motsvarande sätt att bli skattepliktiga. Sammantaget innebär detta att utbildningstjänster som ett företag upphandlar åt sina anställda kommer att vara belagda med mervärdesskatt oavsett vem som tillhandahåller utbildningen. I huvudsak torde motsvarande skattemässiga situation i flertalet fall gälla på grund av det s.k. direktkravet. När en utbildningsanordnare som anordnar skattebefriad utbildning (gymnasieskola, fristående skola, högskola m.m.) uppdrar åt en annan sådan utbildningsanordnare att hålla del av utbildningen skall skattefrihet däremot gälla. Eftersom någon motsvarighet till det tidigare s.k. direktkravet inte finns kommer även dessa tillhandahållanden att vara undantagna från skatteplikt. Det kan röra sig om att en gymnasieskola uppdrar åt en fristående skola eller en gymnasieskola i annan kommun att tillhandahålla viss del av deras utbildning. Det kan även vara så att en utbildningsanordnare, som till- handahåller utbildning som är undantagen av det skälet att den berättigar till studiehjälp, uppdrar åt annan utbildningsanordnare i samma kategori att hjälpa till med viss del av utbildningen. Dessa situationer faller dock enligt ordalydelsen under begreppet uppdragsutbildning. Någon avsikt att denna omsättning skall vara skattepliktig finns inte. I lagtexten har därför denna situation undantagits särskilt. 11 § Nuvarande punkterna 1, 3 och 7 upphävs. Reducerad skattesats införs för områdena motsvarande punkterna 1 och 3, se 7 kap. 1 § tredje stycket 2 och 5. I punkt 1 (tidigare 2) undantas utövande konstnärs framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk. Begreppets innebörd motsvarar i denna del den förutvarande punkten 2. I likhet med nuvarande tillämpning av bestämmelsen avses inte att någon skillnad i mervärdesskattehänseende skall uppstå beroende på i vilken form konstnären väljer att bedriva sin verksamhet (enskild firma, aktiebolag m.m.). Vad avser skattesatsen för upplåtelse och överlåtelse av rättighet till ljud- eller bildupptagning av en utövande konstnärs framförande regleras detta i 7 kap. 1 § tredje stycket 5. Punkterna 2-4 (tidigare 4-6) som utformats i enlighet med Lagrådets förslag kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3.3. Upphävandet av punkten 7 kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3.4. I punkt 5 införs undantag från skatteplikt för av det allmänna understödd folkbildningsverksamhet som tillhandahålls av studieförbund. Studiecirklar och kurser i olika former kommer genom detta förslag att undantas från skatteplikt. Undantaget enligt denna punkt omfattar dock endast den traditionella folkbildningsverksamheten som understöds av det allmänna och således inte sådan utbildningsverksamhet som studieförbunden på kommersiella villkor tillhandahåller företag och andra. I sådana fall föreligger skatteplikt under förutsättning att utbildningen utgör yrkesmässig verksamhet. I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen anges att statsbidrag inte får användas till verksamheter med kommersiellt syfte. Se vidare den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3.5. I punkt 6 medges undantag för kulturbildningsverksamhet som drivs i regi. Om verksamheten bedrivs i annan form, t.ex. genom aktiebolag, medför den skattskyldighet. Avsikten med undantaget är framför allt att den verksamhet som bedrivs i kommunala kultur- och musikskolor skall undantas från skatteplikt (se även den allmänna motiveringen avsnitt 6.3.6). Det förekommer även att kommunen bedriver kulturbildningsverksamhet enbart inom vissa delar av kulturområdet, som annars kan ingå i kulturskolornas verksamhet, t.ex. teater och bild. Någon skillnad ur mervärdesskattesynpunkt beroende på hur kulturbildningsverksamheten benämns avses inte. 11 a § Genom paragrafens formulering får begreppet idrott (idrottsligt evenemang och idrottslig verksamhet) en central betydelse. Regeringen är medveten om att frågan vad som är sport eller idrott och därmed innefattas i begreppen idrottsligt evenemang respektive idrottslig verksamhet kan förorsaka vissa gränsdragningsproblem. Någon enhetlig eller heltäckande definition finns inte och kan knappast skapas för alla situationer. definierar vissa begrepp i sitt nya idéprogram (verksamhetsidé och riktlinjer för idrottsrörelsen in , se tidskriften 1/96). Där sägs bl.a. att Idrott är fysisk aktivitet som vi utför för att kunna prestera mera, ha roligt och må bra och Idrott består av träning och lek, tävling och uppvisning . Inte heller dessa uttalanden torde i alla sammanhang kunna användas för att avgränsa vad som i mervärdesskattelagens mening skall anses som sport eller idrott. I stora delar måste därför bedömningen av vad som är sport eller idrott i mervärdesskattelagens mening överlämnas till rättstillämpningen. Vägledning torde dock kunna hämtas från hur undantaget från skatteplikt för tillhandahållande av lokaler eller anläggningar för sport- eller idrottsutövning har tillämpats. Det är framför allt svårt att avgöra vad som är sport/idrott och vad som i stället är rekreation/förströelse/nöje. Att utnyttja en simhall för simning får anses som sport eller idrott medan ett besök på ett äventyrsbad måste ses som rekreation. På samma sätt kan inte go-cartåkning på t.ex. anses som sport eller idrott. Av nämnda fall framgår således att aktivitetens syfte i allmänhet att bedriva sport eller idrott på en härför avsedd anläggning är viktig vid bedömningen av om en idrottstjänst skall anses omsatt eller inte. Den enskilde besökarens syfte med aktiviteten kan således inte tillmätas någon betydelse. Det kan vidare presumeras att kurser som anordnas i olika sällskapsdanser, utan en direkt koppling till tävlingsverksamhet, inte är sport eller idrott i mervärdesskattelagens mening. Golfträning som bedrivs på en s.k. driving-range (område eller lokal med möjlighet att öva golfslag) får däremot anses vara så nära förknippad med själva golfutövandet att denna verksamhet i mervärdesskattelagens mening måste anses som idrott. Vad avser transport i skidliftar betraktas sådana tjänster i mervärdesskattehänseende som personbefordran (se prop. 1991/92:50 s.15). Någon förändring av detta förhållande är inte avsedd genom denna proposition. Den nya bestämmelsen i 3 kap. 11 a § avser således inte skidliftarna. Liksom kommer reducerad skattesats att tillämpas vid tillhandahållande av transport i skidliftar som görs i yrkesmässig verksamhet. Med utövande av idrottslig verksamhet avses inte enbart praktiskt utövande av sport eller idrott. Även sådan idrottslig verksamhet som, förutom det huvudsakliga praktiska momentet, till mindre delar består av ett teoretiskt moment med instruktion eller handledning av ledare kan undantas från skatteplikt under förutsättning att tjänsten tillhandahålls utövaren. Exempel på detta kan vara idrottsutövande i golfskolor, ridskolor, tennisskolor, simskolor, ishockeyskolor, fotbollsskolor m.m. Detta avser även enstaka lektioner som framför allt ges i skid-, tennis- golf- och ridskolor. Däremot kan inte eventuella kostnader för logi, kost, resor, litteratur m.m. ingå i begreppet idrottslig verksamhet eller undantas som en tjänst som har ett samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten. En teoretisk utbildning som berör sport eller idrott och som antingen inte riktar sig till utövaren (t.ex. tränarutbildning) eller som inte huvudsakligen innehåller praktiskt utövande av sport eller idrott kan inte anses som idrottslig verksamhet. Exempel på det sistnämnda kan vara föreläsningar och kurser för idrottsmän i ämnen som kostlära, psykologi m.m. Som skattebefriad idrottsutövning avses inte verksamhet som enbart består av uthyrning av redskap o.d. för idrottsutövning. Skatteplikt föreligger således för uthyrning av idrottsredskap som sker i sportaffärer eller genom särskilda uthyrare. I normalfallet föreligger därför inte skattefrihet för t.ex. uthyrning av skidor, cyklar, windsurfingbrädor eller kanoter. Särskilda regler föreslås dock för uthyrning som sker av anordnaren i samband med att någon bereds möjlighet att utöva idrottslig verksamhet. Med omsättning av tjänster med samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten som anges i paragrafens första stycke andra meningen avses upplåtelse i samband därmed av olika sportanordningar, hjälpmedel, tillbehör och redskap vid utövandet av den idrottsliga aktiviteten i fråga (t.ex. uthyrning av baddräkter, badhanddukar, skridskor, racketar m.m.). Skattefriheten för dessa tjänster förutsätter att tillhandahållandet sker genom anordnaren. Utrymmet för att tillämpa undantaget från skatteplikt är mycket begränsat och i huvudsak torde olika typer av uthyrningsverksamhet enligt ovan komma i fråga. Som framgår av föregående stycke kan vid idrottslig verksamhet, t.ex. golfskolor och tennisskolor, varken tillhandahållande av kost, logi, resor eller litteratur anses som tjänster med samband med utövandet av den idrottsliga verksamheten. Undantaget från skatteplikt för stat och kommun i paragrafens andra stycke gäller endast när verksamheten bedrivs i egen regi. Lagrådet har förordat en något annan lagteknisk utformning av paragrafen. Avsikten med den i lagrådsremissen föreslagna regeln är bl.a. att den skall utgöra en definition av idrottsområdet. Regeringen anser, med hänsyn till kopplingen mellan denna regel och bestämmelsen om tillämplig skattesats i 7 kap. 1 § tredje stycket 6, att den i lagrådsremissen föreslagna utformningen är att föredra. 15 § Paragrafen föreslås upphävd. Förslaget kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 8. 16-17 §§ I paragraferna har ändring gjorts till följd av att 15 § föreslås upphävd. 5 kap. 6 § Som en följd av att begreppet utbildning används i 3 kap. 8 § ersätts ordet undervisning i första stycket punkten 1 med utbildning. Med utbildning i denna punkt avses utbildning som är skattefri med stöd av 3 kap. 8 § och skattepliktig utbildning som motsvarar utbildningsbegreppet enligt följande definition som gavs i prop. 1989/90:111 s. 110: Tjänsten skall avse en undervisande systematisk presentation av ett ämne. Detta ämne får inte ha en alltför allmän karaktär. De förhållande som belyses får inte vara isolerade företeelser utan skall utgöra en integrerad del av ett studieprogram. De som åtnjuter tjänsten skall delta aktivt i undervisningen för att erhålla en viss kompetensnivå. 7 kap. 1 § Tredje stycket Genom punkten 2 medges reducerad skattesats för tillträde till vissa föreställningar. Tillhandahållandet av dessa undantogs tidigare från beskattning enligt 3 kap. 11 § 3. Beskattningsunderlaget utgör avgiften för tillträde till föreställningarna. Ordalydelsen har anpassats till , punkten 7 i bilaga H till sjätte direktivet. Punkten 3 som fått sin utformning i huvudsaklig överensstämmelse med Lagrådets förslag behandlas i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3.3. I punkten 4 medges reducerad skattesats vid upplåtelse och överlåtelse av vissa upphovsrättigheter. Bestämmelsen är överförd från nuvarande 3 kap. 11 § 1. De omsättningar vid vilka reducerad skattesats avses tillämpas motsvarar de omsättningar som enligt nuvarande ordning undantas från skatteplikt. Bestämmelsen i punkten 5 är överförd från nuvarande 3 kap. 11 § 2. De upplåtelser och överlåtelser av rättigheter till ljud- eller bildupptagningar av en utövande konstnärs framförande vid vilka reducerad skattesats skall tillämpas motsvarar de omsättningar av sådana rättigheter som enligt nuvarande ordning undantas från skatteplikt. Vad avser ersättning för konstnärens framförande undantas dessa även fortsättningsvis från skatteplikt, se 3 kap. 11 § 1. Genom punkten 6 framgår att en lägre skattesats skall gälla för de tjänster som definieras i 3 kap. 11 a § första stycket i de fall de ej tillhandahålls av sådant subjekt som nämns i andra stycket. Lagrådet har förordat en något annan lagteknisk utformning av paragrafen. Med hänsyn till att det klart skall vara definierat för vilka tjänster den reducerade skattesatsen skall tillämpas anser regeringen att den i lagrådsremissen föreslagna lydelsen är att föredra. Lagrådet har vidare påpekat att transport i skidliftar omfattas av skattesatsen men att denna tjänst torde kunna anses som en tjänst varigenom någon bereds tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Transport i skidliftar skulle därigenom omfattas av denna punkt. Regeringen anser att transport i skidliftar liksom är att se som personbefordran och således inte skall anses som en tjänst varigenom någon bereds tillfälle att utöva idrottslig verksamhet. Ett uttalande av denna innebörd har även gjorts i författningskommentaren till 3 kap. 11 a §. Något särskilt angivande i lagtexten om detta förhållande anser regeringen inte är nödvändigt. 8 kap. 13 a § I paragrafen regleras begränsning av avdragsrätten för ingående skatt för olika föreställningar till den del intäkten i verksamheten utgörs av bidrag eller stöd från det allmänna som inte utgör ersättning för omsatt tjänst. Med bidrag eller stöd avses framför allt kontanta bidrag. I den mån annat ekonomiskt stöd i annan form är urskiljbart skall även avdragsrätten begränsas med hänsyn till detta. Avdragsrätten skall naturligtvis inte reduceras i de fall det allmänna köper varor eller tjänster, dvs. betalningen utgör ersättning för omsatt vara eller tjänst. Som exempel kan nämnas att en skola köper tillträde till föreställningar för skolans elever. Med det allmänna avses staten, landsting och kommun. Liksom vid blandad verksamhet är storleken av den faktiska andelen avdragsgill ingående skatt inte känd under löpande år, eftersom det först vid årets utgång kan konstateras hur stor den skattepliktiga omsättningen är i förhållande till den totala omsättningen inklusive erhållna bidrag. Avdragsprocenten blir därför preliminär och korrigering får göras i samband med bokslutet. 15 § Genom förslaget till ny reglering på utbildningsområdet kommer huvuddelen av all körkortsutbildning att bli skattepliktig. Som en följd av detta får avdrag göras för ingående mervärdesskatt vid förvärv och förhyrning av fordon till skattepliktig körkortsutbildning. Se även den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3. Förslaget till övergångsbestämmelser kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 9. 11.2 Förslaget om lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. 2 kap. 3 § I punkten 7 ändras så att undantaget från skattefrihet för postorderförsäljning inte gäller då försändelsen består av utländska periodiska publikationer. Se vidare den allmänna motiveringen, avsnitt 8. 11.3 Förslaget till lag om ändring i tullagen (1994:1550) 112 § Andra stycket andra meningen ändras så att det framgår att undantaget för postorderförsäljning inte gäller då försändelsen består av utländska periodiska publikationer. Se vidare den allmänna motiveringen, avsnitt 8. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet (SOU 1994:88) Mervärdesskatten och EG samt skrivelser som inkommit avseende mervärdesskatt på utbildning, kultur, idrott och ideell verksamhet Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av Datainspektionen, , , , , (), (), , , Kammarrätten i , , Stiftelsen , Byggentreprenörerna, Fackpressen, , Föreningen (), , Företagens Uppgiftslämnardelegation, , (), Konstnärliga och (), i (LO), , (), Näringslivets Skattedelegation, , i (), (), , (), , , Svenska , , (), , Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (), , , , , , , , , (), (), , , , () och . Yttrande har också inkommit från , , Kungliga Svenska , (), Föreningen och Industriformgivare (), , Svenska Föreningen, , , , , (), och Trafikskolornas . Gemensamt yttrande har inkommit från Kristna Råd, Frikyrkosamråd, och till trossamfund,. Gemensamt yttrande har även avlämnats av KLYS, ,, Svenska Artisters och Musikers () och Bild Upphovsrätt i (BUS). , , och har åberopat ett yttrande lämnat av Näringslivets Skattedelegation. Företagens Uppgiftslämnardelegation, SAF, , och har förutom eget yttrande åberopat yttrandet från Näringslivets Skattedelegation. RSV har bifogat yttranden från i , i , i , i län, i och i . LO har bifogat yttrande från över betänkandet (SOU 1994:74) Punktskatterna och EG. Riksbank och Akademikers () har beretts tillfälle att avge yttrande men har förklarat sig avstå från att avge yttrande. Skrivelser har inkommit från Pingstkyrkan (Filadelfiaförsamlingen), , Praktisk Solidaritet, U-landshjälp från Folk till Folk, Små Smulor/, , , (), , , (), , Circus Scala, , för cirkuskonstens bevarande i , , , , , Scouting Hajk konfektion AB, Språkreseförmedlarna och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Trafikutbildarnas , , och . Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 3 kap. 2, 3, 8 och 11 §§, 5 kap. 6 §, 7 kap. 1 § samt 8 kap. 15 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer 3 kap. 11 a § och 8 kap. 13 a §, samt närmast före 3 kap. 11 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 § Från skatteplikt undantas omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter. ------------------------------------------------------- Undantaget från skatteplikt omfattar också tillhandahållande av lokaler eller andra anläggningar eller del av dessa för sport- eller idrottsutövning samt i samband därmed upplåtelse av verksam- hetstillbehör eller annan inredning för sport- eller idrottsutövning. Undantaget för upplåtelse av nyttjanderätter till fastigheter omfattar också upplåtarens tillhandahållande av gas, vatten, elektricitet, värme och nätutrustning för mottagning av radio- och televisionssändningar, om tillhandahållandet är ett led i upplåtelsen av nyttjanderätten. 3 §7 Undantaget enligt 2 § omfattar inte 1. upplåtelse eller överlåtelse av verksamhetstillbehör utom i fall som avses i 2 § andra stycket, 2. omsättning av växande skog, odling och annan växtlighet utan samband med överlåtelse av marken, 3. upplåtelse eller överlåtelse av rätt till jordbruksarrende, avverkningsrätt och annan jämförlig rättighet, rätt att ta jord, sten eller andra naturprodukter samt rätt till jakt, fiske eller bete, 4. rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, 5. upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet, 6. upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser, 7. upplåtelse av förvaringsboxar, 8. upplåtelse av utrymmen för reklam eller annonsering på fastigheter, ------------------------------------------------------- 9. upplåtelse för djur av 9. upplåtelse för djur av byggnader eller mark, och byggnader eller mark, 10. upplåtelse för trafik 10. upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel av väg, bro eller tunnel samt upplåtelse av samt upplåtelse av spåranläggning för spåranläggning för järnvägstrafik. järnvägstrafik, och 11. sedvanliga korttidsupplåtelser av lokaler och anläggningar för idrottsutövning. Undantaget enligt 2 § gäller inte heller när en fastighetsägare för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyldighet eller som medför rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11 eller 12 § helt eller delvis hyr ut en sådan byggnad eller annan anläggning, som utgör fastighet. Uthyrning till staten eller en kommun är skattepliktig även om uthyrningen sker för en verksamhet som inte medför sådan skyldighet eller rätt. Skatteplikt föreligger dock inte för uthyrning till en kommun, om fastigheten vidareuthyrs av kommunen för användning i en verksamhet som inte medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11 eller 12 § eller om uthyrningen avser stadigvarande bostad. Vad som har sagts om uthyrning gäller även för upplåtelse av bostadsrätt. Andra stycket tillämpas också vid uthyrning i andra hand och vid bostadsrättsinnehavares upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet som innehas med bostadsrätt.