prop · GK0336 · 1997-01-01 00:00:00 — 2 § I försökslänen skall ett regionalt självstyrelseorgan 1. från överta ansvaret för det sektorsövergripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling enligt 7 § förordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete (det regionala utvecklingsansvaret), 2. från överta befogenheten att besluta om länstrafikplaner enligt förordningen (1991:1809) om rikstäckande väghållningsplan, regionala väghållningsplaner och planer för länstrafikanläggningar, 3. från överta befogenheten att besluta om fördelningen av vissa statsbidrag till regionala kulturinstitutioner, samt 4. besluta om användningen av vissa regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel. Regeringen får besluta att överföringen av en uppgift skall ske än vad som sägs i första stycket. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2. Försöksverksamheten innebär bl.a. att det bildas nya kommunala organ. Vilka det är framgår av 3 §. I län och län skall det bildas regionförbund. Dessa regleras i förslaget till lag om försöksverksamhet med regionförbund i län och län. Det regionala självstyrelseorganet är rättsligt sett ett kommunalt organ. De statliga uppgifter som läggs över på självstyrelseorganen blir således kommunala uppgifter. Enligt 8 kap. 5 § regeringsformen skall befogenheter och åligganden för kommuner och landsting regleras i lag. Regleringen av försöksverksamheten görs därför i denna lag. har enligt förordningen (1990:1510) med länsstyrelseinstruktion och enligt förordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete ett ansvar som kan sammanfattas under begreppet regionalt utvecklingsansvar. I försökslänen överförs detta ansvar till det regionala självstyrelseorganet i första stycket punkt 1. Motsvarande befogenhetsinskränkning för regleras av regeringen i berörda förordningar. I 5 § denna lag görs en precisering av det regionala självstyrelseorganets utvecklingsansvar. Länsstyrelsernas befogenhet att besluta om länstrafikplaner överförs i punkt 2 till det regionala självstyrelseorganet. De befogenheter som överförs motsvarar 14 § och 18-22 §§ i förordningen (1991:1809) om rikstäckande väghållningsplan, regionala väghållningsplaner och planer för länstrafikanläggningar. Beslut om sådana planer fattas och denna periodicitet kvarstår. fördelar vissa statsbidrag till regionala kultur- institutioner i enlighet med vad beslutar och regeringen anger i regleringsbrev. och under resterande del av försöksperioden avser regeringen att införa en förändrad beslutsordning som innebär att det regionala självstyrelseorganet får beslutanderätten över de medel som skall fördelas i respektive försökslän. Den närmare utformningen av hur regleringen skall ske i denna del kommer att övervägas särskilt. Befogen- heten att besluta om bidrag överförs i punkt 3 till det regionala själv- styrelseorganet. disponerar över vissa regionalpolitiska och andra utveck- lingsmedel. Från och med och senare avser regeringen att införa en förändrad beslutsordning som innebär att det regionala självstyrelseorganet får beslutanderätten över de medel som skall fördelas i respektive försökslän. Den närmare utformningen av hur regleringen skall ske i denna del kommer att övervägas särskilt. Befogenheten att besluta om bidrag överförs i punkt 4 till det regionala självstyrelseorganet. För verksamheten skall gälla samma eller motsvarande föreskrifter för medlens användning som gäller för de statliga myndigheter som beslutar om dessa medel. I andra stycket ges regeringen en rätt att besluta att någon av de uppgifter som anges i första stycket skall läggas över på det regionala själv- styrelseorganet än som i första stycket anges för respektive uppgift. Om det under förberedelsearbetets gång skulle visa sig att uppgiftsöverföringen i ett enskilt län inte kan ske vid den angivna tidpunkten får regeringen besluta om en senare tidpunkt. Regionala självstyrelseorgan som medverkar i försöksverksamheten 3 § Med regionalt självstyrelseorgan avses i denna lag 1. i län det regionförbund som bildas enligt lagen (1996:000) om försöksverksamhet med regionförbund i län och län, 2. i , samt 3. i län - det regionförbund som bildas enligt lagen om försöksverksamhet med regionförbund i län och län och - . Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1. I paragrafen sägs vilket kommunalt organ som skall utgöra regionalt självstyrelseorgan enligt denna lag. I län skall ett särskilt regionförbund bildas enligt förslaget till lag om försöksverksamhet med regionförbund i och län. Detsamma gäller i län fram till dess att i det nya län bildas . Från och med denna tidpunkt och försökstiden ut är det som är regionalt självstyrelseorgan. I är under hela försöksperioden kommunen regionalt självstyrelseorgan. För verksamheten i i län och gäller kommunallagen i vanlig ordning. 4 § läns landsting får besluta att och i stället skall betecknas regionfullmäktige och . Vad som sägs i lag eller annan författning om och gäller i sådant fall för regionfullmäktige och . Förslaget har behandlats i avsnitt 6.1. i län kommer att genom regeringsbeslut bildas . kommer att från denna dag vara ett regionalt självstyrelseorgan. Det sägs i 3 § 3. I 4 § första stycket ges i län en rätt att kalla full- mäktigeförsamlingen för regionfullmäktige och styrelsen för regionstyrelse. I andra stycket klargörs att om väljer att byta beteckning på sin fullmäktigeförsamling och sin styrelse innebär detta inte några ändringar i de befogenheter eller åligganden har enligt lag eller annan författning. När det i en författning således talas om skall det för i län läsas som regionfullmäktige. Det innebär heller ingen skyldighet för myndigheter eller enskilda att använda den nya beteckningen. Det skall särskilt noteras att beteckningen regionfullmäktige inte kan användas i samband med valet till fullmäktige i i län . läns landsting kan inte besluta om ändrad beteckning förrän efter att formellt bildats, dvs. 5 § Det regionala utvecklingsansvaret omfattar uppgiften att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling (regionalt utvecklingsprogram). Det regionala utvecklingsprogrammet skall 1. innehålla en analys av utvecklingsmöjligheter och problem i länet, 2. ange de långsiktiga målen för länets utveckling, 3. redovisa vilka åtgärder som bör vidtas för att målen skall nås, 4. särskilt redovisa vilka prioriteringar som är nödvändiga för att förbättra tillväxt, sysselsättning och den inomregionala balansen, 5. redovisa hur olika parter förväntas medverka i programmets genomförande, samt 6. översiktligt redovisa hur insatserna skall finansieras. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.1. I paragrafen regleras skyldigheten att utarbeta ett regionalt utvecklings- program och dess innehåll. Det åligger det regionala självstyrelseorganet att utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram. Ett sådant utvecklingsprogram skall utarbetas efter det att försöksverksamheten startat i respektive län. Det är av stor vikt att erfarenheter kan dras under försöksperiodens gång. I lagen anges dock inte någon tidsgräns för när utvecklingsprogrammet skall vara utarbetat och antaget. Utvecklingsprogrammet skall vara långsiktigt, vilket i detta sammanhang innebär en tidsperspektiv . Vilka verksamhetsområden som skall ingå i det regionala utvecklingsprogrammet regleras inte i lagen. I avsnitt 6.2.1 sägs dock att innehållet i första hand bör inriktas på områden som stimulerar tillväxt och sysselsättning och som har betydelse för näringslivets struktur och utveckling. En förutsättning för att utvecklingsprogrammet skall få en reell betydelse för länets utveckling är att länets berörda myndigheter står bakom det. Det regionala utvecklingsansvaret innefattar ett ansvar för att utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram. Lagen reglerar däremot inte vem som har ansvar för att programmet genomförs. Detta ansvar åvilar i många fall statliga myndigheter, kommuner, näringsliv eller andra intressenter, var och en för sig eller gemensamt. Det regionala självstyrelseorganet svarar själv endast för genomförandet i de delar som berörs av verksamhet som sköts av organet. 6 § Det regionala självstyrelseorganet skall samverka med länets kommuner och landsting samt med och övriga berörda statliga myndigheter. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.7. I paragrafen regleras den obligatoriska samverkan som vid utarbetandet av utvecklingsprogrammet skall ske mellan de kommunala och statliga organ och myndigheter som finns i länet. Syftet är att åstadkomma en samsyn på länets utveckling och på så sätt borga för att planerna efterlevs.Formerna för samverkan regleras inte. De måste anpassas efter vad som i varje särskilt fall är ändamålsenligt. Det förutsätts dock att det förs en löpande dialog när programmet arbetas fram. 7 § Det regionala självstyrelseorganet bör samråda med företrädare för berörda organisationer och näringslivet i länet. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.7. Med tanke på det regionala utvecklingsprogrammets inriktning mot tillväxt, näringsliv och arbetsmarknad är det både önskvärt och naturligt att också företrädare för berörda organisationer och näringslivet deltar i arbetet med att utarbeta det regionala utvecklingsprogrammet och att samråd sker inför beslut. Det samråd som regleras här är till skillnad från samverkansansvaret i 6 § inte obligatoriskt. Formerna för samråd bör avgöras av det regionala självstyrelseorganet. Statliga myndigheter och det regionala utvecklingsprogrammet 8 § Ett fastställt regionalt utvecklingsprogram skall beaktas av alla statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länet. och övriga statliga myndigheter skall inom sina verksamhetsområden lämna det regionala självstyrelseorganet det biträde som det behöver för det regionala utvecklingsarbetet. De skall också löpande informera det regionala självstyrelseorganet om pågående och planerade verksamheter som har betydelse för länets utveckling. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.2.1. I paragrafen regleras vilken verkan det regionala utvecklingsprogrammet har. Ett fastställt regionalt utvecklingsprogram skall enligt första stycket beaktas av berörda statliga myndigheter. Begreppet beakta innebär inte att berörda statliga myndigheter binds i sitt eget beslutsfattande. Det ligger dock i sakens natur att en berörd statlig myndighet skall ha starka skäl att inte följa programmet. Sådana skäl kan exempelvis föreligga om programmet strider mot nationella intressen eller ekonomiska restriktioner för berörd myndighet.Alla statliga myndigheter med verksamhet som berör länet omfattas av bestämmelsen, inte bara de i länet lokaliserade myndigheterna. I praktiken kommer även vissa centrala myndigheter som t.ex. att beröras av bestämmelsen. Statliga myndigheter åläggs i andra stycket en skyldighet att biträda det regionala självstyrelseorganet. I lagen anges inte vilket biträde som skall ges eller i vilken form. Detta får anpassas till de regionala förutsättningarna. Biträde skall dock lämnas i frågor som ligger inom respektive myndighets verksamhetsområde och som ryms inom de resursramar som kan avsättas för verksamheten. Något rätt till mer omfattande biträde med större utredningar, sekretariat m.m. avses inte. Kommunerna är inte heller formellt bundna att vidta vissa åtgärder för att genomföra utvecklingsprogrammet. Även i denna del utgår regeringen från att den obligatoriska samverkan som regleras i 6 § skall borga för samsyn. 9 § Regeringen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för genomförandet av försöksverksamheten. Förslaget har behandlats tidigare i avsnitt 6.2.2, 6.2.3 och 6.2.5. Vid ett genomförande av försöksverksamheten krävs som tidigare nämnts att vissa av de nu gällande författningarna ändras. De lagtekniska förändringar som behöver göras för att genomföra försöksverksamheten ligger i huvudsak inom regeringens normgivningskompetens. Det kan dock visa sig att det finns ett behov av att meddela föreskrifter om själva genomförandet av försöksverksamheten. Genom bemyndigandet ges regeringen rätt att inom de ramar som finns i 8 kap. regeringsformen meddela sådana föreskrifter även i de fall de innehåller befogenheter eller åligganden för de i försöksverksamheten ingående kommunerna och landstingen eller för de regionala självstyrelseorganen. Uppkommer behov av att förändra former, inriktning, omfattning och annat som inte ryms inom försökslagens ram får i stället frågan om lagändring föreläggas . Lagen träder i kraft och gäller till utgången av , då försöksverksamheten skall avslutas. 8.2 Förslaget till lag om försöksverksamhet med regionförbund i län och län 1 § Kommuner och landsting i län och län skall bilda inom respektive län för att genomföra försöksverksamheten enligt lagen (1996:000) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Samtliga kommuner och landsting i länet skall vara medlemmar i regionförbundet. 2 § Om medlemmarna i regionförbundet är överens om det, får de även överlämna vården av kommunala angelägenheter till regionförbundet. 3 § Regeringen får utse ett regionförbund till regionplaneorgan enligt 7 kap. (1987:10). 4 § Om regionförbundet har hand om kommunala angelägenheter som det finns särskilda bestämmelser om, skall bestämmelserna gälla för förbundet. I 1 § första stycket sägs att kommuner och landsting inom respektive län i och skall bilda genomföra försöksverksamheten enligt lagen (1996:000) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Detta är förbundets huvuduppgift. Av lagen om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning framgår bl.a. följande. är ett regionalt självstyrelseorgan. i län skall ha ansvaret för försöksverksamheten under hela försöksperioden, dvs. I län kommer försöksverksamheten däremot att handhas av regionförbundet bara - . Därefter övergår ansvaret till det nybildade läns landsting. I andra stycket slås fast att samtliga kommuner och landsting skall ingå i regionförbundet. Inom försöksverksamhetens ram kommer det att fattas långsiktiga beslut inom ett län. Det är därför av stor vikt att samtliga kommuner och landsting inom länet medverkar under hela försöksperioden. Någon utträdesrätt har således inte medgetts förbundsmedlemmarna. I 2 § sägs att regionförbundet även får ta över kommunala angelägenheter. För att kunna genomföra detta måste emellertid förbundsmedlemmarna vara överens. Med kommunala angelägenheter avses såväl uppgifter som ligger inom kommunernas och landstingens allmänna kompetens som uppgifter inom det specialreglerade området. Exempel på områden som är möjliga att föra över till ett regionförbund är kulturverksamhet och räddningstjänst. En uppgift som lämnas över till ett regionförbund behöver inte vara gemensam för medlemmarna. Uppgift som lämnas över måste givetvis ligga inom den överlämnande kommunens eller kompetens. Regeringen har i avsnitt 6.2.6 föreslagit att det bör finnas en möjlighet för regeringen att utse ett regionförbund till ett regionplaneorgan. Denna möjlighet framgår av 3 §. I 4 § regleras det fall när regionförbundet har hand om specialreglerade uppgifter. I sådana fall skall de särskilda bestämmelserna för kommuner eller landsting även gälla för regionförbundet. Regleringen avser både obligatoriska och frivilliga uppgifter. 5 § I regionförbundet skall det som beslutande församling finnas ett förbundsfullmäktige. 6 § Förbundsfullmäktige skall tillsätta en förbundsstyrelse för beredning och verkställighet. 7 § Förbundsfullmäktige får tillsätta de nämnder och andra organ som utöver styrelsen behövs för att fullgöra regionförbundets uppgifter. 8 § Förbundsfullmäktige får uppdra åt förbundsstyrelsen eller någon annan nämnd att i fullmäktiges ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Ärenden som avses i 3 kap. 9 § första stycket kommunallagen (1991:900) eller som enligt lag eller annan författning skall avgöras av kommunfullmäktige eller får dock inte delegeras till förbundsstyrelsen eller annan nämnd. I 5 § anges att det skall finnas ett förbundsfullmäktige som beslutande församling. Det är således endast fullmäktigeförsamlingen som har egen formell beslutanderätt i regionförbundet. Av 6 § framgår att fullmäktige skall tillsätta en förbundsstyrelse för beredning och verkställighet. I denna lag har förbundsmedlemmarna fått stor frihet att bestämma om regionförbundets organisation. Det ställs endast krav på att det skall finnas en beslutande församling och ett organ som svarar för beredning och verkställighet. I övrigt får regionförbundet själv bestämma om sin organisation. I 7 § sägs därför att förbundsfullmäktige får tillsätta de nämnder och andra organ som utöver styrelsen behövs för att fullgöra regionförbundets uppgifter.Om regionförbundet tar över en angelägenhet som enligt 2 § får föras över till förbundet kan förbundsfullmäktige således tillsätta en ansvarig fullgöra denna angelägenhet. Tillsätter fullmäktige en nämnd kan uppgiftsområdet för nämnden lämpligen anges i ett reglemente.Av 4 § följer då också att de krav som ställs i speciallagstiftning på den nämnd eller de nämnder som ansvarar för uppgifter även gäller för regionförbundet. I 8 § sägs att förbundsfullmäktige ges en möjlighet att delegera sin beslutanderätt i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden till förbunds- styrelsen eller någon annan nämnd. Beslutanderätt kan således inte delegeras till annat organ än en nämnd. Bestämmelsen innebär att fullmäktige efter egen bedömning skall avgöra i vilken omfattning delegering är möjlig.Den begränsningen gäller dock att ärenden som avses i 3 kap. 9 § första stycket kommunallagen (1991:900) eller som enligt lag eller annan författning skall avgöras av kommunfullmäktige eller inte får bli föremål för delegering. I 3 kap. 9 § kommunallagen anges att fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen eller , främst ärenden som rör verksamhetens mål och riktlinjer, budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor m.m. Härav följer att merparten av de frågor som ligger inom ramen för lagen om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning bör falla utanför möjligheten att delegera. Det bör dock även inom detta område vara möjligt att kunna delegera vissa frågor av mindre vikt till förbundsstyrelsen eller en annan nämnd. 9 § För regionförbundet skall det finnas en förbundsordning med närmare bestämmelser om förbundet. Förbundsordningen skall fastställas av förbundsmedlemmarnas fullmäktige var och en för sig. 10 § Förbundsordningen i gällande lydelse skall finnas tillgänglig hos regionförbundet och dess medlemmar. I 9 § första stycket sägs att det skall finnas en förbundsordning med närmare bestämmelser om regionförbundet. Enligt andra stycket skall förbundsordningen fastställas av förbundsmedlemmarnas fullmäktigeförsamlingar. När förbundsordningen är fastställd av samtliga förbundsmedlemmar är regionförbundet bildat och har rättskapacitet. Ändringar i förbundsordningen skall ske på samma sätt, dvs. skall fastställas av samtliga medlemmar var och en för sig. I 10 § sägs att förbundsordningen, inklusive ändringar i den, skall finnas tillgänglig både hos regionförbundet och dess medlemmar. Bestämmelsen tillgodoser allmänhetens och myndigheters behov av insyn i regionförbundets verksamhet. 11 § Förbundsordningen skall ange 1. regionförbundets ändamål, uppgifter och medlemmar, 2. förbundets namn och dess säte, 3. förbundets organisation samt organens befogenheter och inbördes förhållanden, 4. hur förbundsmedlemmarna skall vara representerade i förbundsfullmäktige, 5. om förbundsmedlemmarna vill bestämma det, hur de skall vara representerade i andra organ än förbundsfullmäktige, 6. antalet ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, 7. vem som skall utfärda kungörelse om det första sammanträdet med förbundsfullmäktige efter det att val av förbundsfullmäktige har ägt rum och föra ordet där till dess ordförande har valts, 8. att förbundsfullmäktige vid sitt första sammanträde efter det att val av förbundsfullmäktige har ägt rum och för mandattiden bland ledamöterna skall utse en ordförande och en eller flera vice ordförande, 9. antalet revisorer och revisorsersättare och deras mandattid, 10. om en förbundsmedlem skall ha rätt att väcka ärenden i för- bundsfullmäktige, 11. om det för beslut skall krävas kvalificerad majoritet i för- bundsfullmäktige och för vilka ärenden detta skall gälla, 12. om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är ledamot eller ersättare i förbundsfullmäktige skall ha sådan yttranderätt på sammanträden som sägs i 5 kap. 21 § kommunallagen (1991:900), 13. om en förtroendevald hos en förbundsmedlem som inte är ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen eller någon annan nämnd skall ha sådan närvarorätt m.m. som sägs i 4 kap. 23 § kommunallagen, 14. var förbundets kungörelser och andra tillkännagivanden skall anslås, 15. förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder, 16. grunderna för förbundsmedlemmarnas deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet, 17. förbundsmedlemmarnas styrning av och insyn i förbundets ekonomi och verksamhet, 18. ordningen för förbundets budgetprocess, 19. ordningen för och förfarandet vid förbundets likvidation och upplösning, 20. grunderna för skifte av förbundets behållna tillgångar, när förbundet upplöses, samt 21. hur tvister mellan förbundet och dess medlemmar skall lösas. Paragrafen reglerar innehållet i förbundsordningen. De områden som anges i denna paragraf kan med ett undantag (femte punkten) inte regleras på annat sätt än i förbundsordningen. Enligt första punkten skall regionförbundets ändamål, uppgifter och för- bundsmedlemmar anges i förbundsordningen. Den yttre ramen för regionförbundets ändamål och uppgifter begränsas i 1-4 §§. Av andra punkten framgår att förbundets namn och den ort där det skall ha sitt säte skall anges i förbundsordningen. Förbundets säte avgör bl.a. vilken domstol som är rätt forum vid eventuella tvister. I fråga om regionförbundets organisation krävs endast att förbundet skall ha ett regionfullmäktige som beslutande organ och en för- bundsstyrelse för beredning och verkställighet (5 och 6 §§). Förbundsfullmäktige har därutöver getts en möjlighet att tillsätta nämnder och andra organ (7 §). Det är därför nödvändigt att i förbundsordningen reglera dels hur förbundet skall vara organiserat, dels organens inbördes förhållanden och befogenheter. Av 12 § andra stycket framgår att varje förbundsmedlem skall ha minst en representant i förbundsfullmäktige. Medlemmarna har dock frihet att närmare bestämma hur de skall vara representerade där (jfr 16 §). Förbundsmedlemmarna kan t.ex. införa bestämmelser i förbundsordningen om att kommunförbundet eller partiorganisationerna i länet får lösa frågan om mandatfördelningen och hur många representanter varje medlem skall få. Representationen i nämnder och övriga organ är frivillig att lösa i förbundsordningen. Förbundsmedlemmarna kan således välja om de genom regler i förbundsordningen önskar styra hur de skall vara representerade i dessa organ eller om de vill ge förbundsfullmäktige frihet att lösa frågan. Även representationen i presidier i förbundets organ kan bli föremål för styrning enligt denna punkt. Enligt sjätte punkten skall antalet ledamöter och ersättare i förbunds- styrelsen regleras i förbundsordningen. Dessa väljs sedan av förbunds- fullmäktige. Enligt sjunde punkten skall förbundsmedlemmarna utse någon att utfärda kungörelse om förbundsfullmäktiges första sammanträde. Detta skall framgå av förbundsordningen. Här avses både de första sammanträdena som hålls efter det att förbunden i län och län bildats och det första sammanträde som hålls i län efter de allmänna kommunala valen . Av åttonde punkten framgår att förbundsordningen skall innehålla en be- stämmelse om att förbundsfullmäktige skall utse en ordförande och minst en vice ordförande vid sitt första sammanträde. Även valet av ordförande och vice ordförande skall ske i enlighet med vad som sägs i anslutning till sjunde punkten.