prop · GK037 · 1997-01-01 00:00:00 — Det är regeringen som beslutar om tillstånd i sistnämnda fall och det är förutsatt att bara ett tillstånd skall lämnas. Regeringen har lämnat tillstånd till AB Tipstjänst. Tillståndet förutsätter bl.a. att värdeautomaterna kan kontrolleras genom tele- och databaserade kommunikationssystem. Enligt vad som har inhämtats sköts och kontrolleras värdeautomaterna helt på elektronisk väg. Försök att manipulera apparaterna, t.ex. mekaniskt, skulle registeras och avslöjas. Med hänvisning till det som har sagts nu föreslås att anställda och funktionärer hos den som anordnar spel på värdeautomat i - dvs. i realiteten AB Tipstjänst - får delta i lotteriet. Förbudet för anställda och funktionärer att delta i vissa lotterier är inte straffsanktionerat i lagen. Även om det är angeläget att förbudet upprätthålls i praktiken anser regeringen att det inte finns tillräckliga skäl för en utvidgning av det straffbara området i detta hänseende. 8.2 Konkurrensen på spelmarknaden ------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Vinstandelstaket för egentligt| | lotteri sänks till . Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva. Skälen för regeringens förslag: Den svenska spelmarknaden är utsatt för hård konkurrens. Marknadsaktörerna kan, mycket grovt, indelas i två grupper: de statligt ägda eller kontrollerade spelbolagen och folkrörelserna. Lotterilagen ger folkrörelserna goda möjligheter till intäkter från lotterier och spel. har situationen på spelmarknaden försämrats. Konkurrensen har hårdnat och flera folkrörelselotterier har haft problem att uppnå förväntat resultat. Regeringen har i olika sammanhang uttalat avsikten att vidta åtgärder för att dämpa konkurrensen på spel- och lotterimarknaden. Som ett led i arbetet att minska konkurrenstrycket har beslutat att de statsägda bolagen och AB Tipstjänst slås samman (prop. 1995/96:169 , bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). I den promemoria som utrbetades inom , De statligt styrda spelbolagens koncessioner och organisation m.m. (Ds 1995:61), och som låg till grund för ovannämnda proposition lämnades vidare vissa förslag om ändringar i de statliga bolagens koncessioner som syftar till att minska konkurrenstrycket. Dessa förslag bereds inom Fianansdepartementet. För att motverka att höjda vinstandelar används som ett konkurrensmedel bör vinstandelstaket för egentligt lotteri sänkas från nuvarande till . Förslaget att vidga lotteri- och automatspelsbegreppen innebär att fler verksamheter än blir att anse som lotteri. Det betyder att vissa aktiviteter som kan bedrivas utan tillstånd blir tillståndspliktiga. Polis- och åklagarmyndigheter samt domstolarna kan därmed komma att drabbas av kostnader. Dessa kan dock antas vara försumbara. Även kommuner kan komma att drabbas av kostnader. Även dessa kostander kan antas vara försumbara. Kostnader kan även komma att drabba de som bedriver sådan verksamhet som kan bedrivas utan tillstånd och som blir tillståndspliktig. Även dessa kostnader kan antas vara försumbara. Det föreslagna generella förbudet mot spel på andra spelautomater än varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater kommer att medföra att den som redan har investerat i spelautomater av annat slag riskerar att gå miste om intäkter. Förbudet bör enligt regeringens mening emellertid ses närmast som ett förtydligande av lagtexten. Enligt uppgifter från Lotteriinspektionen är inkomsterna från t.ex. Lyckohjulen dessutom sådana att investeringskostnaden för automaterna kan antas bli täckt . Det kan därför antas att det endast är framtida vinster som investeraren går miste om när automaterna förbjuds uttryckligen. Det är angeläget att de nya reglerna i lotterilagen kan träda i kraft . Lagen föreslås därför träda i kraft . Att lotteribegreppet utvidgas kan innebära att viss verksamhet som bedrivs utan att det krävs tillstånd blir tillståndspliktig.För att minska den ekonomiska skada som detta kan medföra för personer som har ägnat sig åt sådan verksamhet bör dessa få möjlighet att fortsätta med den under en övergångstid . Till den del automatspel förbjuds, bör dock ingen övergångstid gälla. Såsom redovisats i avsnitt 6 måste det ansess att sådana automatspel som t.ex. Lyckohjulet redan tidigare omfattats av lotterilagen genom att det i 3 § första stycket 3 talas om automatspel och likande spel. Lagändringen innebär på denna punkt i sak ingen förändring utan utgör närmast ett förtydligande av vad som redan gäller. Det är därför inte rimligt att spel på dessa automater skall kunna fortgå efter lagändringen. 11.1 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Lotteribegreppet är avgränsat till att gälla de lotterikategorier som anges i 3 § första stycket 1-3. Det är en konstruktion som bl.a. med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen skapar en lucka i lagen. Detta har utvecklats i avsnitt 5. Ändringen innebär att kopplingen till de åsyftade lotterikategorierna tas bort. Lotteribegreppet vidgas därmed till att avse även andra kategorier. Detta medför vidare att tredje (tidigare andra) stycket i paragrafen får en mera självständig ställning vid prövningen av om en viss verksamhet skall anses som lotteri. Att kopplingen har tagits bort innebär att uppräkningen i andra stycket är exemplifierande och inte uttömmande. I paragrafen anges vad som räknas som ett egentligt lotteri. Den ändring som gjorts är att undantaget för vadhållning i samband med idrottstävling begränsas till att gälla vadhållning i sådana sammanhang som bedrivs i mer än en kommun. Innebörden är att vadhållning i anslutning till idrottstävling som anordnas i en kommun blir att hänföra till egentligt lotteri och därmed blir tillståndsreglerna i 15-21 och 39-41 §§ tillämpliga. Det betyder bl.a. att prövningen av om tillstånd skall ges till vadhållningen skall göras på den kommunala nivån om vadhållningen anordnas av en sammanslutning som är verksam huvudsakligen inom bara en kommun. Om vadhållningen skall bedrivas i två eller flera kommuner ankommer det dock liksom på regeringen att besluta i saken. Att vadhållning i samband med hästtävling inte är ett egentligt lotteri innebär att frågan om tillstånd till sådan vadhållning alltid skall prövas av regeringen. Tillståndet för Aktiebolaget och Galopp att anordna vadhållning i samband med hästtävlingar bygger således på ett regeringsbeslut. Enligt den nuvarande utformningen av 6 § avses med automatspel spel på sådana mekaniska eller elektroniska spelautomater som kan hänföras till de nämnda fyra kategorierna av automater. Som utvecklas i den allmänna motiveringen är detta en avgränsning av begreppet automatspel som, i kombination med definitionen på lotteri och definitionerna på de fyra olika kategorierna av automater, har skapat problem vid tillämpningen av lotterilagen (se avsnitt 6). Den nya definitionen på automatspel innefattar ingen koppling till spel på bara en varuspelsautomat, en penningautomat, en värdeautomat eller en skicklighetsautomat. Den innebär att varje spel på en mekanisk eller elektronisk spelautomat skall anses som automatspel. En annan sak är att tillstånd till automatspel bara får lämnas i fråga om varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. Detta framgår av 24 a §. Automatspel kan också förekomma med stöd av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Det är då fråga om spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater som anordnas för allmänheten eller som i annat fall anordnas i förvärvssyfte och som inte ger vinst eller bara ger vinst i form av frispel på automaten. Av 2 § lotterilagen framgår att sådant automatspel inte omfattas av lotterilagen. 16 , 17, 19 och 20 §§ Den ändring som har gjorts i 16 § är att det nu - i första stycket 3 - sägs att vinstandelen i ett egentligt lotteri inte får uppgå till av insatsernas värde. kan motsvarande andel vara . Skälet till ändringen har utvecklats i avsnitt 8.2. Motsvarande ändring har gjorts i 17 och 19 §§ första stycket 5 och i 20 § första stycket 7. I 6 § lotterilagen definieras begreppet automatspel som spel på följande mekaniska eller elektroniska spelautomater, nämligen varuspelsautomat, penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomat. Syftet med definitionen har bl.a. varit att förbjuda spel på spelautomater av annat slag. Som har anförts tidigare (avsnitt 6) är det tveksamt, om syftet verkligen har uppnåtts med den valda lagstiftningstekniken. I 6 § första stycket har föreslagits en vidare definition på automatspel, där någon koppling inte längre görs till de nämnda fyra slagen av spelautomater. Syftet med den nya 24 a § är att få till stånd ett generellt förbud mot automatspel på andra automater än varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. Vad som kännetecknar de angivna automaterna framgår av 6 § andra stycket. Vad gäller automatspel som inte omfattas av lotterilagen, se kommentaren till 6 §. Den föreslagna 24 a § gäller inte sådant automatspel. Den enda ändring som gjorts i 25 och 32 §§ är att hänvisningen till lagen (1977:293) om handel med drycker i 25 § och 32 § 1 b) har ändrats till alkohollagen (1994:1738). Motsvarande ändring har gjorts i 27 § . Första stycket 1 har upphävts (se avsnitt 6). Det har inte varit lagstiftarens mening att värdeautomater skall användas på ett sådant sätt att dessa och penningautomater kan uppfattas som likvärdiga. Möjligheten att genast växla in ett värdebevis mot kontanter gör att gränsdragningen mellan penningautomat och värdeautomat i praktiken blir hårfin. I syfte att underlätta restaurangpersonalens hantering av vinster, har en möjlighet att växla in ett värde motsvarande högst i kontanter införts. Ändringarna i andra stycket utgör en anpassning till hur spelföretagen ägs . Se kommentar till 25 §. Under rubriken att delta i vissa lotterier upptar lotterilagen två paragrafer. I 35 § regleras rätten för den som är att delta i olika lotterier. I 36 § behandlas rätten för anställda och funktionärer hos den som anordnar vissa slags lotterier att delta i lotteriet. Den ändring som föreslås i 35 § innebär att den bestämmelse om förbud att delta i vissa lotterier som riktar sig till personer tas bort. I stället införs en bestämmelse om förbud för den som anordnar vissa lotterier, som närmare anges i 35 §, att låta någon som är delta i lotteriet. Förbudet i paragrafen riktar sig till den som anordnar ett lotteri, vilket är den som har fått tillstånd till lotteriet. Förbudet riktar sig också till den som företräder den som anordnar lotterier i egenskap av ombud. Här avses med ombud en person som har rätt (fullmakt, behörighet) att ingå avtal m.m. för den som anordnar lotteriet med bindande verkan för denne. Enligt 36 § får inte anställda eller funktionärer hos den som anordnar bingospel, roulettspel, tärningsspel eller kortspel delta i lotteriet. Skill- naden i förhållande till gällande lydelse är att anställda och funktionärer föreslås få rätt att i vissa fall delta i spel på värdeautomater, vilket inte är tillåtet . Tillstånd att anordna spel på värdeautomater kan lämnas i två fall. Det första gäller om spelet anordnas på fartyg i internationell trafik. Det andra fallet gäller restauranger med utskänkningstillstånd. Ett tillstånd av det senare slaget har lämnats till AB Tipstjänst. Som har nämnts i avsnitt 8.1 har detta företag utvecklat värdeautomater med en mycket hög säkerhetsgrad, dvs. de kan i praktiken inte manipuleras av en anställd hos bolaget, lika lite som av någon annan. Anställda och funktionärer hos Tipstjänst bör därför ha rätt att spela på bolagets värdeautomater. Avgränsningen av rätten för anställda eller funktionärer att spela på värdeautomat "i " är avsedd att klargöra att en motsvarande rätt inte gäller för anställda och funktionärer i fråga om spel på värdeautomat som anordnas på fartyg i internationell trafik. Ikraftträdande - och övergångsbestämmelser De nya och ändrade bestämmelserna i lotterilagen skall börja tillämpas med de undantag som anges i punkten 2. De föreslagna ändringarna i främst 3 § innebär att lotteribegreppet vidgas. Innebörden av punkt 2 är att en verksamhet som inte hänförs till lotteri men som blir det efter lagändringen får fortsätta . Bakgrunden är att den som anordnar verksamheten kan ha gjort investeringar i denna, vidtagit marknadsföringsåtgärder m.m. För att begränsa den ekonomiska förlusten bör verksamheten få fortsätta under en rimlig övergångstid. Men detta förutsätter att Lotteriinspektionen blir underrättad om verksamhetens art. Valet av senaste tidpunkt för en sådan underrättelse beror på att är den första vardag då de nya föreskrifterna är i kraft och verksamheten således är att anse som lotteri. Underrättelsen har till syfte att klargöra för Lotteriinspektionen att verksamheten har bedrivits innan de nya föreskrifterna trädde i kraft. Det är inte meningen att övergångsbe- stämmelsen skall ge någon utrymme att utan tillstånd sätta i gång till- ståndspliktig lotteriverksamhet efter de nya och ändrade bestämmelsernas ikraftträdande. Det bör särskilt framhållas att automatspel inte omfattas av övergångsbestämmelserna. (Ds 1996:20) I promemorian föreslås vissa förändringar i lotterilagen (1994:1000). Några gäller vissa definitioner, nämligen på lotteri, automatspel, varuspelsautomat, penningautomat, värdeautomat och skicklighetsautomat samt på lottförsälj- ningsautomat. Jag föreslår att beteckningarna ändras så att ett vidare spektrum av lotteriverksamhet går in under lotteribegreppet och en vidare krets av automater inryms under de olika automatbegreppen. En definition på vadhållning bör också införas i lagen. Dessutom bör definitionen på s.k. egentliga lotterier ändras så att också vadhållning i samband med idrottstävling anses som ett sådant lotteri. Å andra sidan bör begreppet egentligt lotteri ges en snävare innebörd i så måtto att ingen vadhållningsverksamhet som bedrivs i mer än en kommun skall anses som ett egentligt lotteri. Det betyder att regeringens tillstånd krävs för sådan vad- hållning. I lagen bör vidare uttryckligen anges att också nummerspel är att hänföra till lotteri. Slutligen bör också vissa språkliga preciseringar göras i definitionen av bingospel. Vidare föreslår jag ett uttryckligt förbud mot tillstånd till spel på andra automater än varuspelsautomater, penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. Ett förbud bör också införas mot inväxling av värdebevis från en värdeautomat i kontanter till mer än . Av lagen bör dessutom uttryckligen framgå att man inte inom ett egentligt lotteri får sälja lotter i en lottförsäljningsautomat som är försedd med eller ansluten till en slumpvals- generator eller ett elektroniskt minne. Ett annat förslag gäller underårigas spel. Lotterilagen förbjuder barn och ungdomar att delta i vissa spel. Den regeln bör utvidgas att gälla också vadhållning och bingo. Förbudet i lotterilagen mot underårigas spel riktar sig till de underåriga själva. Jag föreslår att regeln ändras så att förbudet i stället riktas mot den som anordnar lotteriet eller den som förträder honom eller förmedlar en lotteritjänst från honom. Den som anordnar ett lotteri får inte lämna kredit för insatser i lotteriet. Det förbudet bör utvidgas till att gälla också den som företräder honom eller förmedlar en lotteritjänst från honom. Rätten för anställda och funktionärer hos den som anordnar vissa lotterier att delta i dessa är också begränsad i lotterilagen. Ett förbud gäller bl.a. för spel på värdeautomater. Jag föreslår att förbudet mot spel på värdeautomater i upphävs. Inget av de nämnda förbuden är straffsanktionerat . Här föreslår jag en ändring. Slutligen föreslås också att den högsta vinstandelen för egentliga lotterier sänks från . Förslag till Lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000) dels att 3-6, 16, 17, 19, 20, 27, 35-37 och 54 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 4 a, 16 a och 24 a §§, den senaste närmast efter rubriken , samt närmast före 16 a § införas en ny rubrik och närmast före 35 § en ändrad och före 36 § en ny rubrik av följande lydelse. --------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med lotteri avses i denna Med lotteri avses i lag en verksamhet där en denna lag en verksamhet där eller flera deltagare, med en eller flera deltagare, eller utan insats, kan få en med eller utan insats, kan vinst till ett högre värde änfå en vinst till ett högre vad var och en av de övriga värde än vad var och en av deltagarna kan få genom de övriga deltagarna kan få. 1. lottning, gissning, Till lotteri hänförs vadhållning eller liknande 1. lottning, gissning, förfaranden, vadhållning, nummerspel och 2. marknads- och liknande förfaranden, tivolinöjen, 2. marknads- och 3. bingospel, tivolinöjen, automatspel, roulettspel, 3. bingospel, tärningsspel, kortspel, ke- automatspel, roulettspel, djebrevsspel och liknande tärningsspel, kortspel, ke- spel. djebrevsspel och liknande spel. Vid bedömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tas till verksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindre grad av slump som finns i det enskilda fallet. Med vinst avses i denna lag även rätt till fortsatt spel. ------------------------------------------------------- Med egentliga lotterier Med egentligt lotteri avses i denna lag sådana avses i denna lag ett lotterier som anges i 3 § sådant lotteri som anges i första stycket 1 och 2 med 3 § andra stycket 1 och 2, undantag för vadhållning i med undantag för vadhållning samband med hästtävling och i samband med hästtävling. Med egentligt lotteri avses inte heller vadhållning som bedrivs i mer än en kommun. ------------------------------------------------------- Med lottförsäljningsautomat Med avses en automat som inte är lottförsäljningsautomat utrustad med en slumpvals- avses en automat som efter generator eller ett betalning förser deltagaren elektroniskt minne och som med en lottsedel som efter betalning förser del- antingen är en vinstlott tagaren med en lottsedel eller en nitlott. som antingen är en vinstlott eller en nitlott. ------------------------------------------------------- Med vadhållning avses i denna lag ett avtal mellan olika personer om att satsa pengar, varor, tjänster eller andra nyttigheter på olika möjliga utfall av en viss händelse eller på olika antaganden om förekomsten av en viss företeelse. ------------------------------------------------------- Med bingospel avses i Med bingospel avses i denna lag ett lotteri denna lag ett lotteri 1. som förutsätter att 1. som förutsätter att deltagaren är närvarande på deltagaren är närvarande på spelplatsen och där köper en spelplatsen och där köper en bingobricka, lott (bingobricka) som är försedd med eller av deltagaren påförs ett antal 2. där vinstmöjligheterna ärnummer, beroende av om de nummer 2. där vinstmöjligheterna som dras sammanfaller med är beroende av om de nummer numren på bingobrickan, och som dras ur en nummerserie sammanfaller med numren på bingobrickan enligt en 3. där deltagaren genast ordning som har bestämts i gör anspråk på sin vinst. förväg och 3. där deltagaren genast gör anspråk på sin vinst. ------------------------------------------------------- Med automatspel avses i denna lag spel på följande mekaniska eller elektroniska spelautomater: 1. varuspelsautomat: en spelautomat som betalar ut vinst i form av varor och där vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på slumpen, 2. penningautomat: en spelautomat som betalar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen, 3. värdeautomat: en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av värdebevis, spelpolletter eller liknande och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen, 4. skicklighetsautomat: en spelautomat som betalar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på spelarens skicklighet. ------------------------------------------------------- Med automatspel avses i denna lag spel på mekaniska eller elektroniska spelautomater. I denna lag avses med 1. varuspelsautomat: en spelautomat där vinsten kan utgöras av varor och rätt till fortsatt spel och vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på slumpen, 2. penningautomat: en spelautomat där vinsten utgörs av pengar och vinstmöjligheterna huvudsak- ligen beror på slumpen, 3. värdeautomat: en spelautomat där vinsten utgörs av värdebevis som kan växlas in i kontanter till högst , spelpolletter eller liknande och vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen, 4. skicklighetsautomat: en spelautomat där vinsten utgörs av pengar och vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på spelarens skicklighet. ------------------------------------------------------- Tillstånd att anordna ett Tillstånd att anordna ett egentligt lotteri får ges, egentligt lotteri får ges, om om 1. en vinst som utgörs av 1. en vinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett pengar uppgår till högst ett basbelopp, basbelopp, 2. värdepappersvinster 2. värdepappersvinster utgör högst av detutgör högst av sammanlagda vinstvärdet i det sammanlagda vinstvärdet lotteriet, i lotteriet, 3. värdet av vinsterna i 3. värdet av vinsterna i lotteriet motsvarar minst lotteriet motsvarar och högst 55 och högst av insatsernas vär- procent av insatsernas vär- de, de, 4. vinstandelen anges på 4. vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där eller på den plats där lotteriet bedrivs, och lotteriet bedrivs, och 5. det kan antas att 5. det kan antas att lotteriet kommer att ge lotteriet kommer att ge sökanden skälig avkastning sökanden skälig avkastning och att denna kommer att och att denna kommer att användas för det aktuella användas för det aktuella allmännyttiga ändamålet. Kravet enligt första stycket 5 på skälig avkastning gäller inte om det finns särskilda skäl för annat. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- Om lotterna skall säljas i en lottförsäljningsautomat krävs vidare att 1. en vinstplan är fastställd i förväg, 2. vinsterna har dragits i förväg inför en av tillståndsmyndigheten godkänd kontrollant, och att 3. automaten inte betalar ut någon vinst. ------------------------------------------------------- Försäljning av lotter i lottförsäljningsautomat 16 a § Lotter får inte säljas i en lottförsäljningsautomat som är utrustad med eller ansluten till en slumpvalsgenerator eller ett elektroniskt minne. Om lotter säljs i en lottförsäljningsautomat av annat slag krävs att 1. en vinstplan är fastställd i förväg, 2. vinsterna har dragits i förväg inför en kontrollant som tillstånds- myndigheten har godkänt och 3. inga vinster ges ut från automaten. ------------------------------------------------------- En sådan sammanslutning som avses i 15 § och som är verksam huvudsakligen inom en enda kommun får efter registrering anordnar egentliga lotterier , om 1. lotterierna bedrivs bara inom den eller de kommuner där sam- manslutningen är verksam, 2. lotterierna inte bedrivs från en fast försäljningsplats som tillhandahålls av ett serviceföretag, 3. insatsernas sammanlagda belopp i de lotterier som anordnas uppgår till högst 20 basbelopp, 4. en vinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbelopp, 5. värdet av vinsten i varje lotteri motsvarar och högst av insatsernas värde, 6. vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 7. det för lotterierna finns föreståndare som registreringsmyndigheten godkänt.