prop · GK03140 · 1997-01-01 00:00:00 — bestäms medlemsstaternas bidragsandelar i enlighet med en skala baserad på staternas ekonomi och folkmängd. ordinarie budget uppgick till . Därtill kom vissa överskottsmedel från föregående år. Den svenska bidragsandelen var . Medlemmarna iakttar generellt god betalningsdisciplin. Med anledning av det kärva ekonomiska läge som råder i medlemsstaterna har de senaste årens budgetbehandling inte resulterat i någon real resursökning utan endast i inflationsjustering samt någon extra procentenhet. restriktiva linje har sammanfallit med organisationens resurskrävande utvidgning österut, vilket har lett till dels ianspråktagande av överskottsmedel , dels att man sökt finna alternativa finansieringskällor. förklarade sig EU beredd att samfinansiera ett stort initiativ med inriktning, i ett inledande skede, på och (jämför avsnitt 2.6). instämmer i den utbredda synen att de nya krav som ställs på i första hand bör bekostas genom omprioriteringar i och effektivisering av verksamheten. fäster vi stor vikt vid att hörnstenarna i organisationens arbete respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer möjligt skall vinna fotfäste i de nya medlemsländerna. Mot denna bakgrund har , trots principiella betänkligheter som för övrigt delas av många medlemsstater, accepterat att överskottsmedel används för integrationsinsatser i . Samma bedömning har gjorts för vissa områden som försummats och där en kontinuerlig eftersläpning kan medföra allvarliga effektivitetsförluster. Det gäller dels investeringar inom informationsteknologin, dels underhåll och utvidgning av lokalbeståndet. Under kalenderåret utbetalades för svenskt vidkommande via budget till organisationens verksamhet. Förutom den ordinarie budgeten gällde det bidrag till pensionsbudgeten, en s.k. extraordinär budget avseende finansiering av nybyggda lokaler för institutionerna för mänskliga rättigheter samt ungdomsfonden. Vidare ingick i totalbeloppet bidrag till följande partsavtal (jämför avsnitt 4): partsavtalet på social- och hälsoområdet, , sociala utvecklingsfond, Pompidougruppen för narkotikafrågor, kommissionen för demokrati genom lag och Nord/Sydcentrum. deltagande i ytterligare två partsavtal, filmstödsfonden Eurimages och det europeiska audiovisuella observatoriet, bekostades av respektive . 3 Verksamhetens huvudområden Redogörelsen under denna huvudrubrik ansluter till mellanstatliga verksamhetsprogram . 3.1 Mänskliga rättigheter och demokratifrågor 3.1.1 undertecknades den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () av och som nya medlemmar av . Vidare ratificerade , och konventionen. Av medlemsstater är det endast , , (f.d. jugoslaviska republiken ), , och som inte ratificerat konventionen. övervakade, enligt artiklarna 32 och 54 i konventionen, , fortlöpande verkställandet av domar och den granskade och överprövade de rapporter som den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna () avgett över klagomål. antog över 600 resolutioner i sådana ärenden, vilket innebär en fortsatt ökning av arbetet i detta avseende jämfört . Det stora flertalet resolutioner rör alltjämt mål mot . har problem uppstått med att förmå en medlemsstat () att erlägga ett av domstolen utdömt skadestånd (målet Stran Greek Refineries m.fl. mot ). Det utdömda skadeståndet, som avser gottgörelse för äganderättskränkning, var mycket högt ca . Domstolens dom meddelades och skadeståndet skulle enligt domen ha erlagts men ännu vid utgången av hade så inte skett trots kraftiga påtryckningar från ministerkommittén. har ett mål mot avgjorts av (mot ). Målet rörde om en av en facklig organisation initierad stridsåtgärd mot en oorganiserad arbetsgivare, i syfte att förmå denne att träffa kollektivavtal, innebar ett brott mot dennes rätt till skydd för den negativa föreningsrätten och om staten, genom sin underlåtenhet att skydda arbetsgivaren mot stridsåtgärderna genom att inte tillhandahålla sådan lagstiftning och erforderliga rättsmedel, kunde göras ansvarig för konventionsbrott. Domstolen besvarade dessa frågor nekande och något konventionsbrott ansågs således inte ha förevarit. Klaganden har härefter begärt att omprövar målet. är fem mål mot under handläggning i domstolen. Två mål mot , och , är inte slutbehandlade i ministerkommittén, se redogörelsen (regeringens skrivelse 1995/96:193). I båda fallen avvaktar ministerkommittén att svenska lagstiftningsåtgärder vidtas innan en slutresolution kan antas. registrerades 4 758 nya klagomål hos kommissionen, varav 169 mot . Motsvarande siffror för var 3 481 respektive 165. Antalet klagomål till kommissionen fortsätter således att öka kraftigt varför den genomsnittliga handläggningstiden för mål i kommissionen är fortsatt lång . Ökningen sammanhänger med en större medvetenhet om konventionssystemet i de gamla medlemsstaterna samt med det växande antalet konventionsstater. Vissa brådskande mål, t.ex. sådana som rör brott mot artikel 3 skyddet mot tortyr m. m. behandlas med förtur. hänsköts 165 mål till domstolens prövning. Av de sammanlagt 564 mål som domstolen avgjort sedan den tillkom rör 32 klagomål mot . En redovisning av de domar som meddelats i mål mot finns bl.a. i bilaga till regeringens prop. 1995/96:126, Förnyad förklaring enligt artikel 46 i . Referat av domar återges fortlöpande i . För tiden finns referat också att tillgå i offentliga databas, informationssystemet RIXLEX. Ratifikationsläget I detta sammanhang kan det finnas anledning att också nämna i vilken utsträckning tilläggsprotokollen till har ratificerats av medlemsstaterna. Uppgifterna gäller förhållandet . Som nämnts ovan hade själva konventionen ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , och . Samtliga stater som ratificerat konventionen har också accepterat den enskilda klagorätten samt domstolens jurisdiktion. Det första tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättskyddet, har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , och . Det fjärde tilläggsprotokollet, som rör bl.a. rörelsefriheten och rätten att lämna sitt land samt innehåller förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar, har inte ratificerats av , , , , , , , , , , , , , och . Övriga medlemsstater har ratificerat protokollet. Det sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid, har inte ratificerats av , , , , , , , , , , , , , , och . Övriga medlemsstater har ratificerat protokollet. Det sjunde tilläggsprotokollet, som bl.a. anger vissa rättssäkerhetsgarantier vid utvisningsförfaranden samt rätt till överprövning av brottmålsdomar, har ratificerats av tjugo medlemsstater men inte av , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Det nionde tilläggsprotokollet, som ger också den enskilde klaganden rätt att själv hänskjuta ett mål till domstolens prövning, ratificerades av (se prop. 1994/95:115, Reformering av övervakningssystemet enligt ). Protokollet har ratificerats av 23 stater, varav av och . Det trädde i kraft gentemot de stater som hade ratificerat det. För del trädde det i kraft . Det elfte tilläggsprotokollet, som rör reformeringen av hela övervakningssystemet enligt konventionen, har ratificerats av 27 stater, däribland (se ovannämnda prop. 1994/95:115). Protokollet träder i kraft efter det att samtliga konventionsstater ratificerat det. De länder som återstår är , , , , , och . Det förväntas att samtliga stater skall ha ratificerat protokollet före utgången av 1997. Läget är dock oklart när det gäller . Övriga protokoll rör främst processuella ändringar i förfarandet inför konventionsorganen. Kommittéarbetet Det löpande arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i övrigt i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i dess expertkommittér. CDDH har bl.a. behandlat det förslag till tilläggsprotokoll till som utarbetats av expertkommittén för utveckling av de mänskliga rättigheterna (DH- ) angående vissa ytterligare rättigheter för frihetsberövade. Det har varit svårt att uppnå enighet på detta område. Ett av CDDH reviderat förslag är föremål för remissbehandling i kommissionen och domstolen. Arbetet på ett tilläggsprotokoll till angående jämställdhet mellan kvinnor och män har också bedrivits inom . Det har inte gått att uppnå enighet bland medlemsstaterna om ändamålsenligheten av ett sådant tilläggsprotokoll eller om dess utformning och arbetet har därför avbrutits. Under slutet av året beslöt ministerkommittén att undersöka olika alternativ till ett tilläggsprotokoll i syfte att främja jämställdhetssträvandena, t.ex. en ramkonvention om jämställdhet eller en utvidgning av diskrimineringsförbudet i artikel 14 i . Även detta arbete kommer att utföras av . Med utgångspunkt i kommissionens mot rasism och intolerans (ECRI:s) förslag om ett rättsligt instrument mot rasism och främlings- fientlighet har instruerats att överväga flera olika alternativ till hur ett sådant skulle kunna utformas, t.ex. som ett tilläggsprotokoll till om en utvidgning av diskrimineringsförbudet i artikel 14 till att avse inte bara konventionsskyddade rättigheter, som en ramkonvention eller som en rekommendation. för processuella frågor (DH-PR) har börjat utarbeta ett förslag till rättegångsregler för den nya heltidsarbetande domstol som skall upprättas enligt det elfte tilläggsprotokollet. 3.1.2 Europeiska konventionen mot tortyr m.m. Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr m.m., som trädde i kraft , hade vid utgången av ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , , , , och . För en närmare redovisning av konventionens innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m. inledde sin verksamhet 1990. besökte kommittén , , , , och . Särskilda besök avlades också i , och . har besökts , vilket resulterat i kritiska granskningsrapporter. antog kommittén ett offentligt uttalande enligt artikel 10 i konventionen varav framgår att, åtgärder i form av lagstiftning etc. till trots, tortyr och andra former av misshandel förekommer på polisinstitutioner i . Sådan behandling förekommer inte bara som ett led i bekämpningen av terrorism utan också vad gäller personer misstänkta för vanliga brott. De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten begär det. Så har skett med de rapporter som rör . De flesta länder som utsatts för granskning har samtyckt till att rapporterna offentliggörs. 3.1.3 Nationella minoriteter Den för ändamålet inrättade kommittén för nationella minoriteter (CAHMIN) har utarbetat en ramkonvention som antogs av ministerkommittén och öppnades för undertecknande . Ramkonventionen träder i kraft efter det att tolv av medlemsstater förklarat sig bundna av den. Konventionen hade /97 ratificerats av endast sju stater, nämligen , , , , , och . Frågan om svensk ratifikation behandlas av (Jo 1995:03) som skall avge sitt betänkande före . Ramkonventionen syftar till att i ett juridiskt instrument specificera de principer som staterna skall respektera för att tillförsäkra personer som tillhör en nationell minoritet ett tillfredsställande skydd i nationell lagstiftning och rättstillämpning, men den innehåller ingen definition av vad som utgör en nationell minoritet. Konventionen ger inte heller upphov till några nya materiella rättigheter som staterna åtar sig att respektera. Det åligger ministerkommittén att övervaka att konventionens principer efterlevs. De närmare formerna för hur detta skall ske övervägs i kommittén med biträde av en särskild expertkommitté (CAHMEC). Arbetet på ett tilläggsprotokoll till avseende sådana kulturella rättigheter som är av särskild betydelse för skyddet av nationella minoriteter avbröts . Det hade då visat sig att någon enighet om utformningen inte kunde nås. Ett sådant protokoll bedömdes egentligen inte heller tillskapa några nya rättigheter utan riskerade i stället att urholka redan existerande rättigheter såsom de definierats i domstolens rättspraxis. 3.1.4 Kamp mot rasism och främlingsfientlighet Ungdomskampanjen mot rasism, som utgör en del av den vid toppmötet i 1993 lanserade aktionsplanen för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans, avslutades . Vissa uppföljningsinsatser har ålagts kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI). En deklaration härom antogs vid ministerkommitté- mötet . ECRI:s arbete präglades i övrigt mycket av de s.k. länderrapporterna sammanställningar över situationen i medlems- staterna samt förslag till åtgärder. Elva rapporter har färdigställts men ännu inte behandlats av ministerkommittén. Vidare presenterades den första allmänna policy-rekommendationen om kampen mot rasism. Ytterligare rekommendationer med mera specifik inriktning är under utarbetande. Den svenske diskrimineringsombudsmannen omvaldes som kommissionsordförande . och följer uppmärksamt EU:s planer på att etablera ett s.k. observatorium mot rasism. Enligt liggande förslag är tanken på ett gemensamt huvudmannaskap mellan EU och inte längre aktuell. Beslut om observatoriet kommer enligt planerna att fattas . Från sida vidhålls synen att ett nära samarbete mellan de båda organisationerna rörande observatoriet vore önskvärt. delar denna uppfattning (jämför avsnitt 2.7). 3.1.5 Jämställdhet Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män fortsätter att vara en viktig del i arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) sammanträdde två gånger. Ett arbetssätt som utvecklats inom kommittén är inrättandet av särskilda expertgrupper med uppgift att belysa och komma med förslag i olika frågor. bildades en expertgrupp om intolerans, rasism och jämställdhet mellan kvinnor och män och en annan som behandlar metodutveckling för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla områden. ingår i den sistnämnda gruppen. arbetar en expertgrupp med våld mot kvinnor, en med handel med kvinnor och en med rätten till ett fritt val när det gäller reproduktion. Gruppernas rapporter tas fortlöpande upp i styrkommittén. I styrkommittén diskuterades också förberedelser inför den 4:e jämställdhetsministerkonferensen som skall äga rum i . Vidare planeras på svenskt initiativ en konferens om männens roll i arbetet för att uppnå jämställdhet. Ett seminarium om jämställdhetspolitiska frågor genomfördes i . Arbetet när det gäller ett tilläggsprotokoll till i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män redovisas under avsnitt 3.1.1 (underrubrik Kommittéarbetet). 3.1.6 för massmediefrågor (CDMM) sammanträdde . CDMM behandlade flera aktuella frågor, såsom våld i medier, medier och intolerans, medier i ett alleuropeiskt perspektiv, informationsfrihet samt ny kommunikationsteknik. deltog i följande arbetsgrupper och kommittéer under CDMM: - Arbetsgruppen om medier och våldsskildringar. Gruppen avslutade sin verksamhet och har utarbetat ett förslag till rekommendation i ämnet. - Arbetsgruppen om medier och intolerans. Gruppen avslutade sin verksamhet och har presenterat förslag till två rekommendationer, en om hets mot folkgrupp och en om tolerans i medierna. - Kommittén om massmediekoncentration, som skall sammanställa olika nationella rapporter samt vid behov föreslå åtgärder mot skadlig maktkoncentration. - Arbetsgruppen om tillgång till allmänna handlingar. Eventuellt kommer gruppens arbete att leda till en konvention i ämnet. antog två rekommendationer. De behandlar skyddet för journalister i vissa utsatta situationer respektive säkerställandet av public service-företagens oberoende. 3.1.7 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor för asylrättsliga frågor (CAHAR) är ett forum för utbyte av erfarenheter och information om förändringar av den asylrättsliga lagstiftningen i respektive land. utvidgning mot öst och de nya medlemsländernas problem påverkade också inriktningen av CAHAR:s arbete. De nya medlemsländerna deltog mycket aktivt i arbetet, vilket välkomnats bland annat från svensk och norsk sida. Diskussionerna i kommittén har blivit mer probleminriktade än tidigare eftersom dessa länder står inför uppgiften att skapa en flykting- och migrationspolitik närmare europeisk nivå och därmed också uppfylla de internationella grundprinciper som utvecklats på detta område bland annat inom . Diskussionerna fortsatte om rätten för asylsökande att överklaga ett avvisningsbeslut samt eventuella generella normer för begreppet säkert tredje land och den därmed sammanhörande frågan om verkställighet. för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) avslutade arbetet med ett förslag till en ny europeisk konvention om medborgarskap, i vilket grundläggande principer för medborgarskap läggs fast. Viktiga syften är att undvika statslöshet och förhindra diskriminering i medborgarskapsfrågor. för juridiskt samarbete (CDCJ) antog för sin del konventionsförslaget vid ett möte . Expertkommitten kommer att fortsätta sitt arbete genom att bl.a. följa tillämpningen av olika konventioner och rekommendationer på området. En särskild fråga som skall tas upp gäller medborgarskap för romer. 3.1.8 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete Kommunalkongressen (CLRAE) fortsatte sitt arbete . Kongressen behandlade bl.a. följande frågor: en ny europeisk konvention om regionalt självstyre, övervakning av tillämpningen av den europeiska konventionen om självstyrelse, de europeiska städerna och styrningen av dem samt deras rättsliga ställning och möjligheter att samarbeta. för kommunala och regionala frågor (CDLR) höll två möten i . Kommittén ansvarade för förberedelserna av det 11:e kommunministermötet i den 10 . Huvudtema för mötet var ekonomi. Nästa kommunministermöte är aviserat att äga rum i . Kommittén diskuterade bl.a. arbetet med att kontrollera tillämpningen av den europeiska konventionen om självstyrelse, kommunernas roll i miljöpolitiken, användningen av resultatmått i verksamhet, begränsningar av beskattningsrätt och finansiell skatteutjämning. Kommittén kommer att arbeta vidare med dessa frågor samt med de förtroendevaldas ansvar, kommunalt anställdas rättsliga status och anställningsvilkor, olika valsystem avseende val på nivå, rättslig kontroll och revision av verksamhet och hantering och förvaltning av egendom samt kommunernas roll som producenter av social service. Vid en konferens i firades tioårsjubileet av öppnandet för undertecknande av den europeiska konventionen om självstyrelse. Konferensen, som syftade till att betona och stärka konventionens betydelse, anordnades av CLRAE i samarbete med det danska ordförandeskapet i ministerkommittén. Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöver- skridande samarbete (LR-R-CT) under CDLR fortsatte. Gruppen studerade frågan om konventionsreglering av samarbete mellan lokala och regionala samhällsorgan i olika medlemsländer där de samverkande organen inte har nationsgräns mot varandra. Vidare ägnade gruppen sig åt samarbete rörande markanvändningen vid gränsfloder, samarbete rörande regional fysisk planering samt samarbete i kustregioner. Ett särskilt projekt gäller samarbete vid gränser mellan medlemsländer och icke-medlemsländer i EU och . För utvecklingen av gränssamarbete i finns inom en särskild rådgivande kommitté. 3.1.9 för bioetik (CDBI) avslutade arbetet med konventionen om mänskliga rättigheter och bioetik. antogs den med bred majoritet av ministerkommittén och öppnas den för undertecknande. Konventionen omfattar alla slags medicinska behandlingar och åtgärder inom hälso- och sjukvård samt forskning och skall utgöra ett skydd för den enskilde individen. Till konventionen planeras ett antal protokoll. Tre arbetsgrupper behandlar förslag till protokoll om forskning på människa, transplantationsfrågor samt skydd av embryot. Beslut har fattats om ytterligare ett protokoll, om genetiska test. Någon arbetsgrupp har dock ännu inte tillsatts. Ett internationellt symposium om bl.a. frågor kring assisterad befruktning och forskning på embryon arrangerades av CDBI . Symposiet var ett led i arbetet med protokollet om skydd av embryot. 3.1.10 för juridiskt samarbete (CDCJ) höll sina 65:e och 66:e möten. Kommittén behandlade en konvention om medborgarskap och en rekommendation om skydd för medicinska data. Det fortlöpande arbetet med granskning och uppföljning av tillämpningen av antagna konventioner och rekommendationer fortsatte. Bland annat granskades tillämpningen av rekommendationen R(82)2 om stats ansvar för förskott på underhållsbidrag till barn. Samarbetet i en rad olika rättsfrågor under kommittén fortsatte i expertgrupper om familjerätt, förvaltningsrätt, integritetsskydd i datasamhället och korruption. På det straffrättsliga området antog ministerkommittén rekommenda- tionerna R(96)8 om kriminalpolitik mot bakgrund av att befinner sig i av förändringar och R(96)9 om den praktiska tillämpningen av utlämningskonventionen. för frågor om brottslighet (CDPC) höll sitt 45:e möte, vid vilket de båda ovannämnda rekommendationerna behandlades. Utredningsarbete pågår om korruption, europeisk kriminalstatistik och tidiga psykosociala åtgärder för att förebygga kriminalitet. () höll sina 11:e och 12:e möten. CAHDI bildades genom att en tidigare underkommitté till CDCJ ombildades och blev direkt underställd ministerkommittén. CAHDI skall enligt sina direktiv utbyta synpunkter på samt utreda folkrättsliga frågor på begäran av ministerkommittén, av CDCJ eller på eget initiativ. Staterna representeras i CAHDI företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbetet i CAHDI är inriktat främst på två områden: att se över statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som forum för en europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom FN:s verksamhetsområde. har bl.a. statspraxis rörande statssuccessionerna till följd av de stora omvälvningarna i diskuterats och slutsatser dragits som kunnat läggas till grund för den folkrättsliga rådgivningen i frågor som uppkommit med anledning av de nya statsbildningarna. Vid en konferens med de europeiska justitieministrarna i den 11 behandlades frågor om rättsväsendets effektivitet. 3.2 Sociala frågor och livskvalitet En översyn av sociala dimension har inletts. Svenskan , generaldirektör i , utreder på generalsekreterare initiativ den verksamhet som anknyter till de tre styrkommittéerna för social trygghet, socialpolitiska frågor respektive arbetsmarknadsfrågor. Översynen äger rum i samarbete med den relevanta rapportörgruppen i . 3.2.1 Social trygghet antog resolutioner om tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och protokollet till denna i de medlemsstater som ratificerat instrumenten. I resolution CSS(96)12 konstaterade ministerkommittén att fortsatt att uppfylla sina förpliktelser enligt balken och protokollet. för social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger. En expertkommitté av multidisciplinär karaktär har inlett ett arbete kring social trygghet för personer med stadigvarande vårdbehov. En annan expertkommitté studerar socialförsäkringens situation under svåra ekonomiska förhållanden med särskild hänsyn till problem i . Bägge kommittéerna kommer att fortsätta sin verksamhet . CDSS fortsatte försöket att åstadkomma en jämförande redogörelse av socialförsäkringens finansiering i medlemsländerna. Vidare inleddes en jämförande analys av hur länderna beskattar pensioner som betalas utanför det nationella territoriet. Kommittén återupptog också arbetet med att färdigställa en förklarande rapport till den reviderade europeiska balken om social trygghet. Den reviderade balken, som undertecknats av bl.a. , har ännu inte ratificerats av någon medlemsstat. anordnade CDSS en kurs om innehåll i och tillämpning av minimistandardkonventioner, däribland den reviderade balken, för nationella tjänstemän som sysslar med ratifikations- och rapporteringsfrågor kring dessa konventioner.