prop · GK03154 · 1997-01-01 00:00:00 — Undantas endast en del av inkomsten från en förvärvskälla från beskattning på grund av avtal om undvikande av dubbelbeskattning, gäller sjätte stycket 3 tillgångar som är hänförliga till motsvarande del av förvärvskällan. ------------------------------------------------------- 2.3 Ränta på 2. Ränta på banktillgodohavanden som hör banktillgodohavanden som till näringsverksamhet och påhör till näringsverksamhet kundfordringar utgör intäkt och på kundfordringar utgör av intäkt av näringsverksamhet. Till gäller beträffande ränta och intäkt av näringsverksamhet utdelning på räknas också ränta och omsättningstillgångar samt utdelning på omsätt- utdelning som uppburits från ningstillgångar samt aktiebolag eller ekonomiska utdelning som uppburits föreningar i förhållande tillfrån aktiebolag eller gjorda inköp (rabatt) eller ekonomiska föreningar i försäljningar (pristillägg). förhållande till gjorda inköp Utdelning på inbetalda (rabatt) eller försäljningar insatser enligt lagen (pristillägg). Ränta och (1987:667) om ekonomiska utdelning på sådan andel i föreningar utgör intäkt av ekonomisk förening som näringsverksamhet om avses i 2 § 8 mom. lagen innehavet av den till (1947:576) om statlig insatsen knutna andelen be- inkomstskatt utgör intäkt av tingas av sådan verksamhet. näringsverksamhet om innehavet av andelen betingas av verksamheten. Detsamma gäller ränta på en medlems fordran på en eko- nomisk förening om medlemskapet betingas av medlemmens näringsverk- samhet. Som intäkt av näringsverksamhet räknas i fråga om handelsbolag all ränta och utdelning samt lotterivinst som inte är frikallad från beskattning enligt 19 §. till 23 § 1.4 Kostnaderna i en näringsverksamhet består bl.a. av kostnader för personal, anskaffande av varor samt reparation, underhåll och värdeminskning av anläggningstillgångar. Till kostnad i näringsverksamhet hänförs även räntor på lån för anskaffande av inventarier m. m., Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse näringsfastighet och sådan andel i ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om innehavet av andelen betingas av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag räknas räntor på lån som kostnad i närings- verksamheten även när detta inte följer av första stycket. Utgifter i ett handelsbolag för inköp av lottsedlar eller för andra liknande insatser i lotteri anses inte som kostnad i verksamheten. Om den skattskyldige i sina räkenskaper har inräknat sådana räntor som avses i första och andra styckena i utgiften för anskaffningen av en tillgång och denna utgift enligt bestämmelser i denna lag skall dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, gäller bestämmelserna om sådana avdrag även beträffande räntorna. ------------------------------------------------------- Till kostnad i näringsverksamhet hänförs vidare förluster som har uppkommit i verksamheten om inte annat följer av punkt 33 eller särskilda skäl mot avdragsrätt föreligger. I fråga om för- lust av kontanta medel genom brott krävs att den skattskyldige visar att förutsättningarna för avdrag föreligger. Har förlusten av kontanta medel uppkommit genom stöld eller rån, med- ges inte avdrag med större belopp än vad som motsvarar ett sedvanligt innehav av kontanter i verksam- heten såvida särskilda skäl inte föreligger. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. På yrkande av den skattskyldige får den nya bestämmelsen i punkt 2 av anvisningarna till 22 § tillämpas års taxering. 1 Lydelse enligt prop. 1996/97:100. 2 Senaste lydelse 1994:1857. 3 Senaste lydelse 1994:1855. 4 Senaste lydelse 1995:1613. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att det i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall införas ett nytt moment, 2 § 16 mom., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § ------------------------------------------------------- 16 mom. Överlåtande och övertagande företag medges avdrag för kostnader i sam- band med fusion som avses i 2 § 4 mom. första stycket samt annan fusion enligt 14 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385). Ett aktiebolag medges avdrag för kostnader för förändring av aktiekapitalet och för förvaltning av bolagets kapital. Detsamma gäller en ekonomisk för- enings kostnader för ökning av föreningens medlems- och förlagsinsatser samt för förvaltning av insatserna. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 3 Förslag till lag om ändring av lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning Härigenom föreslås att 9 och 18 §§ lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §1 ------------------------------------------------------- Som tillgång räknas inte Som tillgång räknas inte egendom som avses i 27 § 1 egendom som avses i 27 § 1 mom., 29 § 1 mom., 30 § 1 mom., 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § lagen mom. och 31 § lagen (1947:576) om statlig (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida inte inkomstskatt såvida inte vederlag eller avkastning av egendomen realisationsvinst vid eller vederlag eller avyttring av egendomen utgör realisationsvinst vid intäkt av näringsverksamhet. avyttring av egendomen Andel i handelsbolag skall utgör intäkt av aldrig räknas som tillgång. Andel i handelsbolag skall aldrig räknas som tillgång. 18 § ------------------------------------------------------- Är vid taxering Är vid taxering eller, om den skattskyldige eller, om den på grund av förlängt skattskyldige på grund av räkenskapsår inte skall förlängt räkenskapsår inte taxeras för inkomst av skall taxeras för inkomst näringsverksamheten detta år,av näringsverksamheten vid taxering, detta år, vid fördelningsunderlaget - be- taxering, fördel- räknat utan sådan jämkning somningsunderlaget - beräknat avses i 19 § - negativt, utan sådan jämkning som skall fördelningsunderlaget avses i 19 § - negativt, ökas med motsvarande belopp skall fördelningsunderlaget (övergångsposten). ökas med motsvarande belopp (övergångsposten). Har fastighet som inte utgör omsättningstillgång vid denna taxering tagits upp till lägre belopp än det högsta av de värden som följer av 13 § 4 eller 14 § skall övergångsposten minskas med mellan- skillnaden. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om delägare i handelsbolag skall övergångsposten reduceras i den mån delägarens nettouttag från bolaget (uttag över tillskott) under beskattningsår som taxerats överstigit såväl hans skattepliktiga nettoinkomst från bolaget (skattepliktiga inkomster utöver avdragsgilla underskott) som hans andel av bolagets resultat. Övergår näringsverksamheten eller, i fråga om handelsbolag, andelen till en fysisk person eller ett dödsbo på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, övertas övergångsposten av förvärvaren. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1994:1885. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek Härigenom föreskrivs att 4, 7 och 14 §§ lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § ------------------------------------------------------- Skattepliktig realisa- Skattepliktig vinst tionsvinst eller eller avdragsgill förlust avdragsgill realisa- skall inte anses uppkomma tionsförlust skall inte på aktierna i bolaget genom anses uppkomma genom sådan sådan avregistrering som avregistrering som anges i anges i 1 §. Detsamma gäller 1 §. Detsamma gäller i fråga i fråga om tillskott av om tillskott av aktier till aktier till handelsbolag handelsbolag eller eller ekonomisk förening ekonomisk förening som som övertar verksamheten övertar verksamheten enligt enligt 2 §. Avyttras övertagna tillgångar som inte föranlett uttagsbeskattning enligt 3 §, skall aktiebolaget och övertagaren anses utgöra en skattskyldig när frågan om skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust bedöms. 7 § Övertagaren skall ta upp lager, fordringar och liknande tillgångar till ett belopp motsvarande de utgående värdena i den balansräkning som aktiebolaget upprättat vid övertagandet. Det värde som övertagaren skall ta upp lagret till skall dock jämkas, om lagret omfattat en fastighet som vid övertagandet ändrar karaktär till privatbostadsfastighet. Har byggnad, markanläggning, inventarium, patenträtt eller tillgång av goodwills natur tagits över, skall aktiebolaget och övertagaren anses utgöra en skattskyldig när värdeminskningsavdrag och likande avdrag samt vad som återstår oavskrivet av tillgångens anskaffningsvärde beräknas. Har betalningsansvaret för framtida utgifter tagits över och har aktiebolaget medgetts avdrag för utgifterna, skall motsvarande belopp tas upp som intäkt hos övertagaren. Avdragsrätten för övertagaren prövas med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid utgången av beskattningsåret. Utgör aktierna i aktiebolaget om- sättningstillgång enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 § kommunalskattelagen (1928:370) skall aktiebolagets fastigheter hos övertagaren tas upp till ett belopp motsvarande det värde aktierna tagits upp till enligt punkt 2 av anvisningarna till 24 § nämnda lag. Det belopp som övertagaren skall ta upp skall dock jämkas, om värdet på aktierna i mer än ringa omfattning är hänförligt till annat än sådana fastigheter. Utgör aktierna i aktiebolaget omsättningstillgång enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 § kommunalskattelagen (1928:370) skall aktiebolagets fastigheter hos övertagaren tas upp till anskaffningsvärdet i bolaget. Det belopp som övertagaren skall ta upp skall dock jämkas om aktierna vid tilllämpning av punkt 2 av anvis- ningarna till 24 § nämnda lag tagits upp till lägre belopp än anskaffningsvärdet. Jämkning skall dock inte ske om värdenedgången är hänförlig till annat än fastigheterna. Utöver vad som anges i första - fjärde styckena skall övertagaren redovisa skattepliktiga intäkter och avdragsgilla kostnader som annars varit hänförliga till aktiebolaget. 14 § ------------------------------------------------------- Vid tillämpning av lagen (1993:1537) om expansions- medel gäller att övertagaren vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret skall anses ha expansionsmedel som svarar mot av ett belopp som utgörs av aktiebolagets eget kapital minskat med tillskjutet kapital. I fråga om delägare i handelsbolag och enkelt bolag gäller motsvarande beträffande dennes del av kapitalet. ------------------------------------------------------- Vid tillämpning av lagen (1993:1537) om expansions- medel gäller att övertagaren vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret skall anses ha expansionsmedel som svarar mot av ett belopp som utgörs av aktiebolagets eget kapital minskat med tillskjutet kapital. Aktiebolagets egna kapital skall därvid minskas med det bokförda värdet på egendom som beskattas enligt 3 § andra stycket. I fråga om delägare i handelsbolag och enkelt bolag gäller motsvarande beträffande dennes del av kapitalet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Överstiger anskaffningsvärdet för aktierna, beräknat enligt 27 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, det tillskjutna kapitalet, skall det egna kapitalet minskas med anskaffningsvärdet. Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om upphävande av lagen (1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgifter till Härigenom föreskrivs att lagen (1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgifter till skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagen tillämpas alltjämt vid 1998 och tidigare års taxeringar. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , f.d. presidenten i , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 4. lag om ändring i lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek, 5. lag om upphävande av lagen (1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgifter till . Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrätts- assessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen I lagrådsremissen föreslås bl.a. ett tillägg i tredje stycket i punkt 1 av anvisningarna till 22 §. Tillägget innebär att intäkt av näringsverksamhet skall kunna anses föreligga i vissa fall när avyttring sker av en medlems fordran på en sådan ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Lagrådet förordar att den tillagda bestämmelsen förtydligas och ges följande utformning: "Detsamma gäller vinst vid icke yrkesmässig avyttring av en medlems fordran på en sådan ekonomisk förening, om medlemskapet betingas av medlemmens näringsverksamhet." I punkt 1 av anvisningarna till 23 § föreslås ett nytt fjärde stycke som behandlar förluster som har uppkommit i en näringsverksamhet. Förslaget är en följd av att kapitalförlustbegreppet avskaffas och att föreskrifterna om kapitalförlust i punkt 5 av anvisningarna till 20 § föreslås upphöra att gälla. I första meningen i det föreslagna stycket sägs att till kostnad i näringsverksamhet skall hänföras förluster som har uppkommit i verksamheten, om inte annat följer av punkt 33 eller särskilda skäl mot avdragsrätt föreligger. I punkt 33 regleras avdragsrätten för realisationsförluster. Enligt Lagrådets mening vinner bestämmelsen i klarhet, om den formuleras om och ges följande lydelse: "Till kostnad i näringsverksamhet hänförs vidare, utöver förluster som avses i punkt 33, andra förluster som har uppkommit i verksamheten, om inte särskilda skäl mot avdragsrätt föreligger." I andra meningen begränsas avdragsrätten för förlust av kontanta medel genom brott till de fall där "den skattskyldige visar att förutsättningarna för avdrag föreligger". Möjligheterna till missbruk av avdragsrätten motiverar enligt remissförslaget en sådan särskild bevisregel. Det är en allmän princip i taxeringsmål att den skattskyldige har bevisbördan för de avdrag som yrkas. Härav torde följa att det i princip åligger en skattskyldig som vill utnyttja den föreslagna avdragsrätten att visa att han förlorat kontanter genom brott och att kontanterna utgjort tillgångar i näringsverksamheten. Vidare får det anses åligga honom att visa hur stor förlusten är. I och för sig talar missbruksrisken för att man, när det gäller det nu diskuterade avdraget, ställer upp ett högt beviskrav. Det finns också exempel på fall då man i skattelagstiftningen har fört in en särskild bevisregel motsvarande den nu aktuella (se t.ex. punkt 26 sista stycket av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen). Lagrådet vill trots detta ifrågasätta om den föreslagna bevisregeln behövs. Förslaget till lag om ändring i lagen om räntefördelning vid beskattning Enligt lagen skall vid beräkning av bl.a. fysiska personers inkomst av näringsverksamhet skillnaden mellan tillgångarna och skulderna i verksamheten (fördelningsunderlaget) läggas till grund för en räntefördelning. Om tillgångarna överstiger skulderna får ett avdrag göras för en schablonmässigt beräknad avkastning på kapitalet och motsvarande belopp tas upp som intäkt av kapital (positiv räntefördelning). Om skulderna överstiger tillgångarna skall ett på visst sätt bestämt belopp i stället tas upp som inkomst av närings- verksamhet och samma belopp dras av vid beräkning av inkomst av kapital (negativ räntefördelning). Positiv räntefördelning medges enligt 5 § endast i den mån resultatet, justerat enligt 7 § för olika tillkommande och avgående poster i form av avdrag och återföringar av avdrag, är positivt. I de fall då skatten på inkomst av näringsverksamhet är högre än skatten på inkomst av kapital ger positiv räntefördelning en lägre skattebelastning för den skattskyldige och negativ räntefördelning en högre skattebelastning. I 18 § finns bestämmelser om en s.k. övergångspost, som är avsedd att nollställa negativa fördelningsunderlag som förelåg det år då bestämmelserna i lagen första gången tillämpades. Ett belopp motsvarande detta negativa fördelningsunderlag skall läggas till fördelningsunderlaget , vilket synes vara till den skattskyldiges förmån när skatten på inkomst av näringsverksamhet är högre än skatten på inkomst av kapital. Den i remissen föreslagna ändringen i 18 § innebär att övergångsposten skall minskas på visst sätt, vilket kan leda till en högre skattebelastning för en skattskyldig än den skattebelastning som följer av gällande bestämmelser. Ändringen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Enligt 2 § i lagen utgörs fördelningsunderlaget vid räntefördelning av skillnaden mellan tillgångar och skulder i verksamheten vid ut-gången av närmast föregående beskattningsår. taxering avser beskattningsåret/eller, om räkenskapsåret inte sammanfaller med kalenderår, det räkenskapsår som gått ut närmast . Av detta följer att taxering kan avse ett beskattningsår som gått ut innan lagen träder i kraft. Även i fall då beskattningsåret inte har gått ut före ikraftträdandet, kan det ha vidtagits åtgärder i näringsverksamheten som får betydelse vid bestämmandet av räntefördelningen. I den mån ändringen av 18 § leder till en högre skattebelastning för en skattskyldig synes förslaget att de nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid taxering strida mot retroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Med hänsyn till vad som sagts förordar Lagrådet att ikraft- trädandebestämmelsen utformas så att lagen träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om det beskattningsår som påbörjas närmast efter ikraftträdandet. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1996/97:154 Kapitalförluster och organisationskostnader vid beskattningen, m.m.