prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — De slutsatser om fortsatt osäkerhet om framtiden som regeringen redovisar i det säkerhetspolitiska avsnittet innebär för grundorganisationens vidkommande bl.a. krav på anpassningsförmåga och flexibilitet. Anpassningsförmågan bör tillgodoses genom att garnisoner med goda utvecklingsmöjligheter bibehålls och genom en spridning över landet som tar hänsyn även till andra förhållanden än de omedelbara hoten. Förutsättningarna för utbildning och annan verksamhet har noga analyserats och utvecklingspotentialen har härvid tillmätts stor betydelse. Miljöaspekterna har i detta sammanhang vägts in. De beräkningar som redovisats av Försvarsmakten har utnyttjats för den jämförande ekonomiska analysen. Regeringen menar att också kraven på folklig förankring, som också utvecklades i försvarsbeslutets första etapp, ställer krav på att Försvarsmaktens verksamhet har en tillfredsställande geografisk spridning. Regeringen kommer därför att se till att varje län även i fortsättningen innefattar minst en militär organisationsenhet. På flertalet av de orter, där enligt detta förslag försvarsområdesstaberna avvecklas, kommer en militär enhet, i huvudsak lokaliserad med närhet till länsstyrelse, bl.a. som stöd för den frivilliga försvarsverksamheten och för kontakt med kommunerna, att bibehållas. Osäkerheten om framtiden har också lett till att regeringen inte nu föreslår åtgärder som inte med rimlig säkerhet har en långvarig beständighet. Omlokalisering av verksamheter där den framtida strukturen inte är klarlagd bör undvikas, särskilt i de fall sådana omlokaliseringar är förenade med påtagliga investeringskostnader eller andra kostnader. Härigenom minskar också behovet av lånefinansierade investeringar och därigenom statens upplåningsbehov. Sådana hänsynstaganden för att förstärka statens finanser ingick inte i regeringens anvisningar till Försvarsmakten inför försvarsmaktsplanen. Regeringen framhåller i tidigare avsnitt stora betydelse. och dess betydelse för samlade försvar är från flera utgångspunkter centralt i detta sammanhang. Det är därför regeringens mening att även sådana åtgärder som skulle kunna uppfattas som att försvarets verksamhet på tillmättes minskad betydelse måste uppmärksammas. Av såväl principiella som ekonomiska skäl bör Försvarsmaktens verksamhet så långt möjligt samordnas. Inom myndigheten bedrivs en omfattande utbildnings- verksamhet vid ett stort antal skolor. Dessa skolor återspeglar i betydande utsträckning försvarsgrens- och truppslagsuppdelningen. Inom områden som teknik, informationsteknologi, skydd, hälso- och sjukvård, men även olika typer av mer generell officersutbildning, bedrivs utbildning på flera skolor. Det kan ifrågasättas om inte sådan utbildning i högre grad dels bör ske gemensamt för Försvarsmakten, dels kan samordnas eller samutnyttjas inom hela totalförsvaret. Skolverksamheten inom Försvarsmakten har utretts tidigare men något samlat grepp med utgångspunkt i totalförsvarets behov har inte tidigare tagits. De förslag till förnyelse av totalförsvaret som regeringen lämnar i denna proposition understryker betydelsen av detta. En sådan översyn bör därför ske. Det ligger nära till hands att låta Försvarsmakten genomföra utredningen. Skolverksamheten måste emellertid också bedömas i ett brett perspektiv med hänsyn till att mycket av den har betydande kopplingar till olika civila högskolor och annan civil utbildning. Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över utbildningen för främst anställd militär och civil personal. Utredaren skall särskilt eftersträva ökad samordning inom Försvarsmakten men även pröva möjligheterna till samordning med totalförsvaret i övrigt. Utredningen skall ske i nära samarbete med Försvarsmakten. revisorer har studerat Försvarsmaktens utnyttjande av myndighetens och skjutplatser och provanläggningar. Regeringen avser att i samband med den löpande uppföljningen av myndigheterna särskilt uppmärksamma denna fråga. Utgångspunkten för den samhällsekonomiska analysen har varit de riktlinjer som finns redovisade budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil 5). Enligt dessa riktlinjer skall de av Försvarsmakten upprättade försvarsekonomiska kalkylerna kompletteras med samhällsekonomiska faktorer för att åstadkomma ett beslutsunderlag som även belyser konsekvenserna för de orter som berörs av avvecklingar. Analysen innehåller följande delar: - samhällsekonomiskt konsekvensresonemang - analys av de offentliga transfereringarna - regionalpolitisk analys. Analysen finns redovisad i promemorian "Samhällsekonomisk analys", vilken finns i Försvarsdepartementets akt. Enligt regeringens mening är de samhällsekonomiska effekterna belysta. 11.1.4 Samband mellan krigs- och grundorganisation Försvarsmaktens grundorganisation består av kaderorganiserade krigs-förband, utbildningsförband och skolor m.m.. De kaderorganiserade krigs-förbanden är sådana viktigare förband som har en större eller mindre del av sin personal permanent tjänstgörande vid förbandet, t.ex. vissa ledningsförband (högkvarteret, militärområdes- och försvarsområdesstaber, marin- och flygkommandon m.fl.), brigader av olika typer, fartygsflottiljer etc. Övriga delar av grundorganisationen, utbildningsförband och skolor m.m., finns alltså inte i krigsorganisationen, utan är enheter som upphör vid mobilisering. Om krigsorganisationen reduceras påverkas grundorganisationen såväl direkt som indirekt. Om en brigad eller ett annat kaderorganiserat förband utgår ur krigsorganisationen påverkar detta direkt grundorganisationen. Om däremot krigsförband som inte är kaderorganiserade - t.ex. ett antal luftvärnsförband - avvecklas sker inga direkta förändringar av grundorganisationen. Däremot minskar belastningen på de utbildnings-förband (luftvärnskårerna) som producerar luftvärnsförbanden. En eller flera av dessa kårer kan då bli aktuell att lägga ner. Det finns ingen omedelbar koppling mellan var ett förband grundutbildas och var mobilisering skall ske eller var förbandet är tänkt att i första hand utnyttjas. Striden genomförs med de krigsorganiserade förbanden och inte med de resurser som närmast förknippas med grundorganisationen. En översikt över var de kaderorganiserade krigsförbanden är lokaliserade och var grundutbildning och annan verksamhet sker ger inte en rättvisande bild av hur mobilisering och andra förutsättningar för försvaret är fördelade över landet. utformning har dock på olika sätt en inverkan på dessa förutsättningar. Lokaliseringen påverkar var den fast anställda personalen är bosatt. materiel måste kunna utnyttjas för utbildning m.m. och mobiliseringsförråden bör av rationalitetsskäl finnas inom rimliga avstånd. Klimat och terräng kan påverka förbandens användbarhet. Betydelsen av denna inverkan varierar starkt mellan olika förbandstyper och olika delar av landet. 11.2 Regeringens förslag till åtgärder -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Följande enheter läggs ned före med alla | | avvecklingsåtgärder genomförda före . | | | | - Nedre Norra arméfördelningen i | | - Västra arméfördelningen i | | - Mellersta arméfördelningen i | | - Försvarsområdesstaberna i , , , , ,, , , och | | - Livgrenadjärbrigaden i | | - Älvsborgsbrigaden i | | - Lapplandsbrigaden i | | - i | | - i | | - Skånska luftvärnskåren i | | - ingenjörkår i | | - trängkår i | | - flygflottilj i | | - i | | | | Följande enheter inrättas . | | | | - Försvarsmaktens helikopterflottilj på Malmen | | - Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum i | | - Försvarsmaktens försörjningscentrum | | - Arméns taktiska centrum i | | | | Vidare föreslås att | | | | - marindistrikt inordnas i marinkommandoorganisationen | | - örlogsskolor inordnas i örlogsskolor | | - i omorganiseras till Försvarsmaktens inter-| | nationella kommando | -------------------------------------------------------------------- Regeringens förslag beträffande grundorganisationen framgår av det följande. Inledningsvis vill regeringen därvid betona att regeringens förslag till helhetslösning sammantaget inte innebär några ökade kostnader jämfört med det förslag Försvarsmakten redovisat i försvarsmaktsplanen. Regeringens förslag till inriktning av krigsorganisationen och ledningssystemet redovisas i avsnitt 7.4 respektive kapitel 10. Innebörden från grundorganisationssynpunkt är i stort att - armébrigaderna reduceras från 16 till 13, - arméfördelningsstaberna reduceras från 6 till 3, - fördelningsförbanden i övrigt reduceras till sitt antal med ca entredjedel, - försvarsområdesstaberna reduceras från 26 till 16, - ytstridsfartygen reduceras från 30 till 24, - ubåtarna reduceras från 12 till 9, - de rörliga kustförsvarsförbanden bibehålls medan de fasta kustförsvars- förbanden reduceras till ca hälften, - stridsflygdivisionerna reduceras från 16 till 13, - det lätta attackflyget avvecklas, - flygbasbataljonerna reduceras från 24 till 16. När det gäller föreslår regeringen att Skånska luftvärnskåren, Lv 4, i läggs ned. Minskningen av antalet luftvärnsförband i krigsorganisationen innebär att en av de två luftvärnskårerna i Södra militärområdet bör avvecklas. En avveckling i , tillsammans med den avveckling i som föreslås i det följande, ger bättre förutsättningar för en ekonomiskt fördelaktig helhetslösning än en avveckling av den omlokaliserade luftvärnskåren i . Regeringen föreslår vidare, i enlighet med principen att krigsförbandsproducerande flygflottiljer i första hand bör vidmakthållas, att , F 5, i läggs ned. Flygutbildningen bör överföras till Skånska flygflottiljen, , i Ängelhom respektive flygflottilj, F 16, i . Det bör ankomma på regeringen att efter översynen av Försvarsmaktens skolor besluta om den framtida lokaliseringen av övriga verksamheter vid F 5. Beträffande försvarsområdesstaberna föreslår regeringen avveckling i , och , varvid det blivande län bildar ett försvarsområde, ett försvarsområde och , och ett försvarsområde. För att öka rationaliteten föreslår regeringen vidare att marindistrikt i inordnas i marinkommandoorganisationen i militärområdet och att örlogsskolor inordnas i örlogsskolor. örlogsskolor kommer dock även framgent att bedriva verksamhet i . Försvarsmaktens förslag överensstämmer med regeringens, utom beträffande nedläggningen av Skånska luftvärnskåren i , där Försvarsmakten i stället föreslagit att luftvärnskår i läggs ned. Beträffande västra föreslår regeringen att Älvsborgsbrigaden och i läggs ned. De viktigaste skälen är de begränsade utvecklingsmöjligheterna beträffande produktion av mekaniserade förband i garnison och möjligheten att sänka kostnaderna genom att bibehålla garnisonen i . Med hänsyn till betydelse bibehålls utbildning av amfibieförband vid marinbrigad. Försvarsmaktens förslag innebär att Flygvapnets Halmstadsskolor, F 14, skall läggas ned. Regeringen anser emellertid att frågan om formerna och tidpunkten för avvecklingen av F 14 bör anstå till efter översynen av Försvarsmaktens skolor. Det bör ankomma på regeringen att besluta om den framtida förändringen av verksamheterna vid F 14. En av de två fördelningsstaberna inom södra militärområdet skall avvecklas. Regeringen föreslår att Västra arméfördelningen i läggs ned. Som ett led i strävandena efter rationella lösningar föreslår regeringen att ett försvarsmaktsgemensamt centrum för utbildning och utveckling inom underhållstjänstområdet inrättas, preliminärt i . Härvid läggs Arméns underhållscentrum ner. Med hänsyn till pågående översyn av länsindelningen i bör handlingsfriheten att anpassa försvarsområdesindelningen bevaras. Regeringen föreslår därför tills vidare inga andra förändringar av försvarsområdesstaberna i området än avvecklingen i . Försvarsmakten har föreslagit att Livregementets husarer, K 3, och Fallskärmsjägarkåren omlokaliseras till respektive . Mot bakgrund av regeringens ovan redovisade syn på omlokaliseringar anser regeringen att K 3 och Fallskärmsjägarkåren skall bibehållas i . Däremot bör utbildningen av stabs- och sambandsförband i upphöra. Den utbildningskapacitet som finns i och är tillräcklig. Försvarsmaktens förslag skiljer sig från regeringens på flera punkter. Försvarsmakten föreslår sålunda nedläggning av brigaden respektive luftvärnskåren i men att brigaden i och luftvärnskåren i bibehålles. Vidare föreslår Försvarsmakten att utbildnings-verksamheten vid marinbrigad skall upphöra. Försvarsmakten har föreslagit reduktioner av verksamheten på . Med hänsyn till öns läge och betydelse anser regeringen att verksamheten inte bör reduceras på detta sätt. Utbildning av luftvärns- och kustförsvarsförband avsedda för bör alltså även fortsättningsvis ske vid luftvärnskår och marinbrigad. Beträffande föreslår regeringen att Livgrenadjärbrigaden, IB 4, , A 1, och trängkår, T 1, i samt ingenjörkår, 1, i läggs ned till följd av att krigsorganisationen . Det viktigaste motivet till valet av A 1, T 1 och 1 är att de alternativa förbanden Bergslagens artilleriregemente, A 9, i , trängkår, T 2, i respektive Ingenjörkår, 2, i samtliga är samlokaliserade med enheter för central utbildning och utveckling inom respekti- ve funktion. IB 4 skulle sålunda bli det enda förbandet lokaliserat till utan omedelbara samträningsmöjligheter eller stordriftsfördelar. Rege- ringens förslag att lägga ned IB 4 i men bibehålla NB 13 i syftar till att öka andelen vinterutbildade förband. Regeringen föreslår vidare att Mellersta arméfördelningen i samt försvarsområdesstaberna i , och avvecklas, varvid och bildar ett försvarsområde, och ett försvarsområde samt och län ett försvarsområde. Regeringen föreslår att flygflottilj, F 15, läggs ned. Andra alter- nativ, bland dem främst i , har övervägts. De tyngsta motiven till regeringens förslag är möjligheterna att snabbt föra över flygutbildning från till som bl.a. har dubbla rullbanor samt förhållandet att verksamheter i i mindre omfattning behöver flyttas vid en avveckling. har vidare miljötillstånd för flygning med tre divisioner JAS 39 . Besparingarna vid en avveckling av F 15 blir avsevärt större än om skulle lagts ned. Frågan om ett internationellt kommando har behandlats i kapitel 8. Regeringen föreslår att i omorganiseras till Försvarsmaktens in- ternationella kommando. Regeringen har i avsnitt 7.4.7 redovisat att Försvarsmaktens helikopter-re- surser bör samordnas inom ett gemensamt program. Den kader-organiserade flottiljledningen lokaliseras till Malmen i enlighet med Försvarsmaktens förslag. Försvarsmaktens samtliga enheter för helikopterverksamhet inordnas i programmet med bibehållen lokalisering och verksamhetsinriktning i stort. De helikopterdivisionerna omorganiseras dock till två divisioner även i fred. Lokaliseringen till Malmen underlättas av att målflygdivisionen där avvecklas. Behovet av målflyg kan tillgodoses på ett mera kostnadseffektivt sätt. Regeringen förutsätter att samordningen av helikopterverksamheten ger ökade möjligheter till att förbättra räddningsberedskapen inom landet som helhet. Regeringen kommer särskilt att tillse att en god räddningsberedskap på även framgent upprätthålls på bl.a. . Regeringen föreslår även att ett försvarsmaktsgemensamt centrum för utbildning i och utveckling av underrättelse- och säkerhetsstjänst, Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum, inrättas i . Härvid läggs Arméns underrättelseskola i och Flygvapnets underrättelseskola i ner. Försvarets tolkskola inordnas i centret. För att förbättra samordning av taktik- och förbandsutvecklingen för mark- stridskrafterna föreslår regeringen, i enlighet med Försvarsmaktens förslag, att Arméns taktiska centrum inrättas i . Härvid avses delar av Brigad-, Artilleri-, Luftvärns-, Fältarbets-, Ledningscentrum och Arméns tekniska centrum inordnas. Övriga delar av dessa centra omorganiseras till stridsskolor (motsvarande) med bibehållen lokalisering. Det långsiktiga behovet av stridsskolor utreds inom ramen för översynen av Försvarsmaktens skolor. Skulle det visa sig att utredningen kring skolverksamheten påverkar centrets inriktning eller lokalisering skall detta anmälas till regeringen. Försvarsmaktens förslag överensstämmer med regeringens utom vad gäller nedläggningen av Livgrenadjärbrigaden i och försvarsområdesstaben i där Försvarsmakten föreslagit Dalabrigaden och försvarsområdesstaben i , samt lokaliseringen av det internationella kommandot till där Försvarsmakten föreslagit . Beträffande norra föreslår regeringen att Lapplandsbrigaden, NB 20, i läggs ned. Försvarsmakten har i stället föreslagit avveckling av Fältjägarbrigaden, NB 5, i . Försvarsekonomiska och försvarspolitiska skäl väger tämligen jämt. Regeringen har dock valt att bibehålla brigaden i före brigaden i främst med hänsyn till möjligheterna att vid- makthålla och utveckla en allsidig och rationell försvarsmaktsgarnison med såväl flyg- som arméförband. Regeringen föreslår vidare att Nedre Norra arméfördelningen och , A 4, i läggs ned eftersom krigsorganisationen . arméfördelningen och Bodens artilleriregemente bibehålls på grund av närheten till gränszonen och de goda verksamhetsbetingelserna i Bodens garnison. Vad gäller försvarsområdesindelningen föreslår regeringen, i enlighet med Försvarsmaktens förslag, att försvarsområdesstaberna i , och avvecklas. I och bibehålls dock en organisation för taktisk ledning av markstrid utöver den verksamhet som beskrivs i avsnitt 11.1.2. Försvarsmaktens förslag överensstämmer med regeringens med undantag av avvecklingen av brigaden i där Försvarsmakten föreslagit nedläggning brigaden i . Beträffande genomförandet anser regeringen att avvecklingen skall påbörjas direkt efter beslut och slutföras så snabbt som möjligt. Regeringen kommer härvid att lämna närmare anvisningar om genomförandet till Försvarsmakten. Regeringen bedömer att de enheter som skall läggas ned kan utgå ur grund- och i förekommande fall krigsorganisationen före . Avvecklingsåtgärderna skall vara avslutade före . De organisationsenheter som efter skolöversynen kan bli föremål för förändringar bör i huvudsak kunna följa denna tidsplan. 11.3 omfattning och lokalisering -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | skall ha den omfattning och | | organisationsenheterna skall vara lokaliserade i enlighet med | | vad som framgår av det följande. Det skall ankomma på regeringen| | att bestämma organisationsenheternas benämningar. Regeringens förslag innebär att följande organisationsenheter kommer att ingå i Försvarsmaktens grundorganisation: SÖDRA MILITÄROMRÅDET () Södra militärområdesstaben (Milostab S) i arméfördelningen (13. förd) i skånska dragonregementet (P 2/Fo 14) i (I 12/Fo 17) i (I 16/Fo 31) i (P 4/Fo 35) i Smålandsbrigaden (IB 12) i Hallandsbrigaden (IB 16) i dragonbrigaden (PB 8) i Skaraborgsbrigaden (PB 9) i Södra skånska brigaden (MekB 7) i (Revingehed) Wendes artilleriregemente (A 3) i Hässleholm Sydkustens marinkommando (MKS) i marinkommando (MKV) i Tredje ytattackflottiljen (3. yaflj) i Fjärde kustartilleribrigaden (KAB 4) i marinbrigad (GMB) i Södra flygkommandot (FKS) i Södra underhållsregementet (Uhreg S) i Livregementets husarer (K 3) (Fallskärmsjägarkåren ingår) i luftvärnskår (Lv 6) i ingenjörkår (2) i trängkår (T 2) i flygflottilj (F 7) i () Skånska flygflottiljen () i flygflottilj (F 17) i . Försvarsmaktens försörjningscentrum (preliminärt i ) Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14) i MELLERSTA MILITÄROMRÅDET () Mellersta militärområdesstaben (Milostab M) i Östra arméfördelningen (4. förd) i militärkommando (MKG) i (P 10/Fo 43) i (I 1/Fo 44) i () (S 1/Fo47) i Livregementets grenadjärer (I 3/Fo 51) i (I 2/Fo 52) i Dalregementet (I 13/Fo 53) i Livgardesbrigaden (IB 1) i Värmlandsbrigaden (IB 2) i Dalabrigaden (NB 13) i Södermanlandsbrigaden (MekB 10) i Gotlandsbrigaden (MekB 18) i Bergslagens artilleriregemente (A 9) i Kristinehamn Ostkustens marinkommando (MKO) Andra ytattackflottiljen (2. yaflj) i Första ubåtsavdelningen (1. ubavd) i Andra minkrigsavdelningen (2. minkriavd) i Andra kustartilleribrigaden (KAB 2) marinbrigad (FMB) i Mellersta flygkommandot (FKM) i Mellersta underhållsregementet (Uhreg M) i örlogsvarv (ÖVM) i Livgardets dragoner (K 1) i (A 7) i luftvärnskår (Lv 2) i luftvärnskår (Lv 3) i Kustflottan (Kfl) i Försvarsmaktens helikopterflottilj i (Malmen) flygflottilj (F 16) i Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum i Arméns taktiska centrum i Försvarets sjukvårdscentrum i Försvarets internationella kommando i () i (RiksHvC) i () örlogsskolor (BÖS) i (KAC) i . Flygvapnets Uppsalaskolor () i NORRA MILITÄROMRÅDET () Norra militärområdesstaben (Milostab N) i arméfördelningen (6.förd) i (I 21/Fo 63) i (I 20/Fo 61) i Bodens försvarsområde (Fo 63) i Fältjägarbrigaden (NB 5) i Ångermanlandsbrigaden (NB 21) i Norrbottensbrigaden (MekB 19) i Bodens artilleriregemente (A 8) i marinkommando (MKN) i Norra flygkommandot (FKN) i Norra underhållsregementet (UhregN) i (K 4) (I 22) i luftvärnskår (Lv 7) i ingenjörkår (3) i signalkår (S 3) i trängkår (T 3) i flygflottilj (F 4) i flygflottilj (F 21) i Totalförsvarets skyddsskola (SkyddS) i 12 Ansvarsfördelningen inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten på central nivå --------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Ansvarsfördelningen på central nivå inom det civila försvaret och| | fredsräddningstjänsten skall göras tydligare. | | | | Överstyrelsens för civil beredskap roll som ansvarigt organ för| | uppföljning och utvärdering inom det civila försvaret skall stärkas| | ytterligare. När det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred| | och internationella fredsfrämjande och humanitära insatser, skall| | Överstyrelsen förbättra möjligheterna för att kunna använda | | resurserna inom det civila försvaret. | | | | skall svara för genomförandet av | | internationella katastrof- och räddningsinsatser såvida dessa | | insatser inte genomförs enligt internationella överenskommelser | | eller i annan reglerad ordning. skall även kunna | | ställa resurser till förfogande i den inledande | | återuppbyggnadsfasen. | | | | Styrelsen för psykologiskt försvar ges en roll vid | | informationsgivning i samband med svåra påfrestningar på samhället| | i fred. | | | | Regeringens åtgärder | | | | Regeringen avser göra en översyn av Statens räddningsverks | | verksamhet. | | | | Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att | | utveckla ett samlat system för en aktiv personalutveckling. Utredningen om uppgifterna på central nivå inom de civila försvaret och fredsräddningstjänsten har i sitt betänkande (SOU 1996:86) Utvecklad samordning inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten lämnat förslag till ansvarsfördelning inom det civila försvaret och uppgifter för den centrala nivån. Vad gäller uppgifterna på central nivå inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten är remissinstanserna är i allmänhet positiva till utredningens förslag. Samtliga instanser som yttrar sig i frågan avvisar förslaget att renodla Överstyrelsens för civil beredskap uppgifter genom att överföra ansvaret till för funktionerna Försörjning med industrivaror och Transporter. är positivt till en översyn av målen och medlen för dess verksamhet inklusive utbildningsverksamheten. Kraven på bibehållande av hög kvalitet i utbildningen framförs av några instanser. och personalorganisationerna är negativa till upphandling av serviceverksamheten vid skolorna. Statskontoret anser att detta bör prövas utan ytterligare utredningsinsatser. När det gäller de internationella insatserna, stöder flera remissinstanser utredningens förslag. Försvarsmakten och anser att utredningen inte tillgodosett kraven på en nära civil-militär samverkan. De två myndigheterna anser att deras rapport i anslutning till respektive programplan borde ha legat till grund för utredningens ställningstaganden.