prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har som ambition att skall vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland i strävan att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. En effektiv politik för ekologisk omställning måste omfatta även andra utgiftsområden. Prioriterade områden i regeringens miljöarbete är ett grönare näringsliv (inklusive kretslopp/avfall, kemikalier och trafik), /, naturvård och miljöpolitiska styrmedel. Insatserna för ett mer miljöanpassat näringsliv bör fortsätta. Företagens miljöanpassning kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är att driva på miljöarbetet inom olika sektorer. Sektorsansvaret för miljöfrågorna måste öka. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning och utveckling av energisystemet samt energiforskning. Utgiftsområdet omfattar också de statliga insatserna för krigslagring av olja. () och är verksamma inom utgiftsområdet. Under detta utgiftsområde redovisar regeringen även sina överväganden och förslag avseende vid och . pågår överläggningar om energipolitiken i vilka samtliga riksdagspartier deltar. Syftet med överläggningarna är att på grundval av överenskommelse, betänkande och remissvaren nå en bred parlamentarisk överenskommelse om den framtida energipolitiken. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om energipolitiska riktlinjer m.m. Ramen för utgiftsområdet kan enligt den ekonomiska vårpropositionen komma att påverkas av beslut med anledning av den energipolitiska propositionen. Åtgärder som beslutas i den energipolitiska propositionen skall vara statsfinansiellt neutrala. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 21: Energi för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar frågor om vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknologifrågor. I utgiftsområdet ingår sektorsforskning och miljöfrågor. Goda, miljöanpassade och säkra kommunikationer med en väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd i landets olika delar. Det är viktigt att värna om rikstäckande kommunikationssystem som är tillgängliga för alla. Detta gäller såväl transporter som telekommunikationer och post. Transportsystemet bör förändras för att klara de krav som resenärer och transportköpare ställer på funktionella och effektiva transporter som miljö- och hälsoproblemen kan bemästras. Miljöanpassningen av det svenska transportsystemet kräver en bred politisk förankring eftersom den medför förändringar i det svenska samhället. Kostnaderna inom utgiftsområdet minskas med , varav . Besparingen för skall ske genom minskningar av vissa investeringsanslag till och . Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 22: Kommunikationer för till , för till , och för till . Utgiftsområde 23:Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt utgifter inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP), den gemensamma fiskepolitiken (CFP) samt nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. Vidare ingår utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livs- medelskontroll. Utgiftsområdet innefattar också anslag till högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Vidare ingår anslag till , skogsbruk och rennäringen. kommer huvuddelen av de utgifter som härrör års omställningsbeslut rörande livsmedelssektorn att ha upphört. Den dominerande delen av utgifterna är förknippade med CAP vilket innebär att utgifterna inom utgiftsområdet till stor del styrs av och de förändringar av CAP som kan komma att vidtas framöver. I flera fall är anslagsbelastningen också beroende av den svenska kronans utveckling. Besparingarna genomförs inom flera sektorer. Den mest betydande är neddragningen av stödet till beredskapslagring av livsmedel med . I propositionen föreslås vidare bl.a. en höjning av anslaget för den svenska finansieringen av miljöstödet med , vilket ger ytterligare från EG:s budget. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar för till , för till och för till . Utgiftsområdet omfattar en mycket bred verksamhet, där den gemensamma nämnaren är insatser för tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Regeringen avser att fortsätta satsa på utvecklingen av småföretag och på turistnäringen i syfte att dessa delar av näringslivet ska bidra till en högre tillväxt och sysselsättning. Modern IT-teknik på bl.a. ska göra information mer lättillgänglig. Ett ökat samarbete mellan och länsstyrelserna bör utveckla det konkurrensfrämjande området ytterligare. Regeringen prioriterar även fortsättningsvis insatser inom området teknisk forskning och utveckling. Fortsatta satsningar görs på exportfrämjande verksamhet och systemet för exportkreditgarantier effektiviseras. De konsumentpolitiska mål som beslutade om fullföljs. Ambitionen är att huvuddelen av den besparing på som görs inom teknisk forskning och utveckling skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. beslut om ett program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (prop. 1995/96:222, bet. FiU:15, rskr. 1995/96:307) innebär en förstärkning av de tillväxtinriktade insatserna samt en effektivisering genom ökad samverkan mellan lokala, regionala och centrala insatser. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 24: Näringsliv för till , för till och för till . Utgiftsområde 25:Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas främst i form av allmänt finansiellt stöd till verksamhet i kommuner och landsting, men även som bidrag för att, i kombination med avgifter från kommuner och landsting, åstadkomma likvärdiga förutsättningar mellan kommuner och landsting. Dessutom kan bidrag lämnas till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Anslagen till kommunsektorn fastställs av och grundas på en bedömning av sektorns skattefinansierade utrymme. har bidragen i huvudsak hållits nominellt oförändrade med undantag av sådana justeringar som gjorts i enlighet med finansierings-principen. I syfte att skapa stabila planeringsförutsättningar för kommunsektorn har regeringen och företrädare för och träffat en överenskommelse om den kommunala ekonomin . Regeringen har haft överläggningar med de båda kommunförbunden om de ekonomiska regleringar som skall göras med hänsyn till överenskommelsen. I denna proposition föreslår regeringen därför att ekonomisk kompensation skall lämnas till kommuner och landsting med anledning av förslag om ändrad beskattning av bilförmån, vilket beräknas minska de kommunala skatteinkomsterna. Dessutom föreslås ytterligare kompensation för det ändrade systemet för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner för till , för till och för till . Utgiftsområde 26:Statsskuldsräntor mm. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden samt oförutsedda utgifter. Även beräkningsposten minskning av anslags-behållningar tillhör utgiftsområdet men dessa utgifter redovisas separat. Anslaget för statsskuldsräntor ingår inte i utgiftstaket. Utgifternas nivå varierar med ett flertal faktorer som storleken på statsskulden vid periodens början samt hur stort primärt lånebehov2 som förväntas uppstå . Dessutom varierar statsskuldsräntornas nivå med förändringar av inhemska och utländska räntesatser samt växelkurser. Utöver dessa faktorer tillkommer ett antal tekniska faktorer vars effekter styr ränteutgifternas storlek. Dessa faktorer utgörs till stor del av olika upplåningstekniker som använder vid sin förvaltning av statsskulden. Prognoser på utvecklingen av ränteutgifterna försvåras av de olika upplåningsteknikerna eftersom de med nuvarande redovisningsprinciper kan leda till stora svängningar i ränteutgifterna mellan budgetåren. För att tydliggöra den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna kan en kostnadsmässig redovisning av statsskuldsräntorna vara lämplig. En kostnadsmässig redovisning innebär en omperiodisering av utgifter och inkomster till den period då resursförbrukningen sker. En mer ingående redovisning av statsskuldsräntorna lämnas i volym 9, under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. för till , för till och för till . **FOOTNOTES** 2 Med primärt lånebehov avses Statens lånebehov exklusive utgifterna för statsskuldsräntor, dvs. summan av delposterna primärsaldo och nettoutlåning. Utgiftsområde 27:Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till budgeten i enlighet med Europeiska unionens fördrag. Utgifterna för beräknas för betalningar under budgetåret till Europeiska kommissionen avseende EG-budgeten enligt kommissionens förslag. Avgiften kan förändras till följd av faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av EG-budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå, valutakurs samt andra korrigeringar av avgiften. Återbetalning av delar av avgiften enligt den s.k. infasnings-överenskommelsen budgeteras under inkomsttitel Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten. Utgiftsområdet beräknas för till . Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringarna föranleds till större delen av justering av antagandena för utvecklingen av tullar och importavgifter, men även av justering av antagandena för utveckling av mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag för . Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen för till , för till och för till . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Huvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten finns dock den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Besparingsåtgärder genomförs i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen föreslår dock inga förändringar i reglerna för barnpension vilket innebär att de besparingar som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen har ersatts med andra besparingar. Regeringen beräknar ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till , för till och för till . R Regeringens förslag: Regeringen får under det kommande budget- året besluta att ett ramanslag får överskridas under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: 1. ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget hinner inte inväntas, 2. överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten samt 3. överskridandet är nödvändigt för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Införandet av utgiftstak och utgiftsramar samt regeringens förslag till lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220) ställer stora krav på kvaliteten på de beräkningar, riskbedömningar vad avser garantier m.m. som ligger till grund för budgetförslaget. Även med en hög kvalitet i dessa avseenden kommer det att finnas svårigheter att med hög precision budgetera re-gelstyrda verksamheter, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, garantiutgifter samt utgifterna för räntorna på statsskulden. Därtill kommer att vissa anslag skall finansiera verksamheter där regeringen förhandlar med tredje part om att verksamheten skall bli utförd till ett visst pris. I det av faställda utgiftstaket för staten (1995/96:FiU10, rskr.1995/96:304) har inom budgeteringsmarginalen utrymme reserverats för vissa saldoneutrala förändringar som av olika skäl inte bör synliggöras på budgeten. Under pågående budgetår kan det vidare vara nödvändigt att göra utbetalningar som inte ryms inom anvisade anslag. Som exempel kan nämnas infriandet av statliga garantier. Om en garanti infrias, måste betalning alltid kunna göras för att undvika att staten hamnar i en situation som innebär betalningsinställelse. Därutöver kan det uppstå utgiftsbehov som är av så brådskande art att ärendena inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringens förfogande. För denna typ av utgifter finns ett särskilt anslag benämnt Oförutsedda utgifter. På detta anslag, som innevarande budgetår är ett förslagsanslag, har anvisats. Utfallet har under budgetåren 1990/91 - 1994/95 varierat . Tillkommande utgiftsbehov som uppstår under pågående budgetår tillgodoses normalt genom att beslutar om anslag på tilläggsbudget. I de fall ett riksdagsbeslut inte hunnit inväntas har tillkommande utgiftsbehov som följer av regelverk, oförutsedda händelser etc. hanterats på något av följande tre sätt. Regeringen har för det första haft rätt att överskrida förslagsanslag i de fall detta varit nödvändigt för att ett av beslutat ändamål med anslaget skulle kunna uppfyllas. Under vissa villkor har regeringen för det andra kunnat besluta om merutgift på ramanslag för förvaltningsändamål. har för det tredje bemyndigat regeringen att enligt vissa villkor besluta om sysselsättningsåtgärder intill ett visst belopp (finansfullmakten). I tidigare nämnda förslag till budgetlag föreslås att nuvarande förslagsanslag avskaffas. Utgifter som tidigare anvisats på förslagsanslag kommer i normalfallet att anvisas på ramanslag. I lagen föreslås att regeringen tillfälligt får överskrida ett ramanslag genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarande högst av anvisat anslag. Vidare föreslås att regeringen, under förutsättning att givit ett bemyndigande, får besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Enligt regeringens bedömning bör utgiftsökningar som inte kan påverkas från de utgiftsansvarigas sida normalt kunna rymmas inom den maximala kreditgränsen på . För ramanslag som används för förvaltningsändamål torde det nästan aldrig bli aktuellt att under pågående budgetår utöka anslagsutrymmet mer än vad som ryms inom den maximala kreditgränsen. Sådana tillfälliga utgiftsbehov, som uppkommit utanför myndighetens kontroll (force-majeure- liknande förhållanden), kan i avvaktan på ett riksdagsbeslut likvidmässigt hanteras med en utökad kredit på myndighetens räntekonto inom den allmänna, av fastställda, kreditramen. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att överskrida ett ramanslag som anvisats för förvaltnings-ändamål bör enligt regeringen därför inte inhämtas. När det gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, garantier och utgifter för räntor på statsskulden (inkl. förvaltningen av denna) kan så snabba förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den maximala kreditmöjligheten. När så är fallet avser regeringen att återkomma till med förslag om tilläggsanslag. Hinner ett tilläggsanslag inte anvisas, bör regeringen få besluta om överskridande för att det ändamål beslutat med anslaget skall kunna uppfyllas. Anslaget för oförutsedda utgifter bör även omfattas av ett sådant bemyndigande. Enligt regeringens bedömning kommer det endast i undantagsfall vara nödvändigt att utnyttja en överskridanderätt. När det gäller utgifter för räntor på statsskulden, som ligger utanför det statliga utgiftstaket, bör överskridanderätten knytas till anslaget för detta ändamål. Någon beloppsgräns för överskridandet bör ej fastställas. Regeringen lägger förslag om ett bemyndigande under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. För övriga ramanslag bör regeringen, givet de villkor som redovisats ovan, få ett generellt bemyndigande att besluta om ett överskridande under förutsättning att detta ryms inom det statliga utgiftstaket. Bemyndigandet bör avse det kommande budgetåret och därefter prövas . Med en utökad användning av ramanslag finns enligt regeringens bedömning inget behov av ett särskilt bemyndigande motsvarande nuvarande finansfullmakt. En redovisning av ett eventuellt utnyttjande av utgiftsbemyndigandena samt hur detta har finansierats kommer att ingå i de utfallsredovisningar som framöver kommer att lämnas till . 4.5 Budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler Den inkomstberäkning som redovisats i avsnitt 4.3.1 baseras förutom på bedömningar av den ekonomiska utvecklingen m.m. även på de förändringar i skatte- och avgiftsregler som presenterats i form av lagförslag i olika propositioner . Därutöver har regeringen i andra propositioner, utan att lämna lagförslag, aviserat vissa förändringar. En del av dessa aviseringar preciseras , antingen i denna proposition eller i särskilda propositioner. I detta avsnitt redovisas budgeteffekterna av dessa förslag liksom av andra förslag på skatte- och avgiftsområdet. Effekterna för statsbudgeten och för hela den offentliga sektorn återges i tabell 4.15. Redovisningen är kassamässig vilket innebär att olika slag av uppbördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget har beaktats. Därigenom kan effekten för ett enskilt år inkludera flöden av skatter och avgifter som avser inkomster från ett . Vid bedömningen har hänsyn också tagits till olika slag av indirekta effekter på andra skattebaser och på offentliga utgifter. Exempelvis ger en förändring av en punktskatt effekter på mervärdesskatten men även, via KPI-förändringar, på inkomstskatten för fysiska personer och på basbeloppsanknutna offentliga utgifter. De senare effekterna uppkommer med viss tidsfördröjning. Vid redovisningen av effekterna på statsbudgeten bör i princip nettoeffekten fördelas på berörda inkomst- och utgiftstitlar med hänsynstagande till de indirekta effekterna. De indirekta effekterna är dock i normalfallet förhållandevis små. Som en förenkling har därför i denna redovisning hela nettoeffekten hänförts till den inkomsttitel regelförändringen primärt avser. För den detaljerade redovisningen ger detta en viss missvisning, men effekterna på statsbudgetens saldo blir korrekta. För flertalet förslag gäller att effekterna för statsbudgeten avviker från dem för den konsoliderade offentliga sektorn. Avvikelserna beror på indirekta effekter på sådana skatter och avgifter som tillfaller kommunerna och/eller socialförsäkringssektorn. Utöver kalenderårseffekterna för staten och den offentliga sektorn redovisas också de varaktiga effekterna för offentliga sektorn av de olika förslagen. Avvikelser mellan varaktiga effekter och olika årseffekter beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. I vissa fall sker övervältringen förhållandevis snabbt, medan den i andra fall antas ske med en betydande tidsfördröjning. Den varaktiga effekten är såvitt gäller den höjda insättningsgarantin för bankerna, där avgifterna tidigareläggs, och den temporärt gällande nedsättningen av fastighetsskatten, beräknad som en ränteeffekt. Med undantag för förslaget om nedsättning av fastighetsskatten i vissa fall, som skall tillämpas redan vid taxering (), och för förslaget om förändrad energibeskattning, som träder i kraft , avses samtliga förslag gälla fr.o.m . 4.5.1 Förslag i budgetpropositionen 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten m.m. aviserades en förändring av inkomstskatten för fysiska personer i form av en begränsning av uppräkningen av skiktgränsen i skatteskalan för . Förslag om detta lämnas . Den varaktiga inkomstförstärkningen för offentlig sektor uppgår till . Förslag lämnas också om höjningar av energiskatten på el och fossila bränslen som finansierar ett återtagande av det andra steget av tidigare beslutade höjningar av produktionsskatterna på el från kärnkraftverk och vattenkraftverk från (de tidigare förslagen lämnades i prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgifts-området). På energiskatteområdet föreslås också att produktionsskatten på el från äldre vattenkraftverk ersätts med en fastighetsskatt. Omläggningen har tidigare aviserats bl.a. i prop. 1995/96:222. Det förra förslaget ger en varaktig budgetförstärkning för offentlig sektor på medan det senare förslaget bedöms vara finansiellt neutralt. I denna proposition lämnas också förslag om förändringar i beskattningen av alkolhol och tobak. Den varaktiga inkomstförstärkningen på avses finansiera informationsinsatser på alkoholområdet. Slutligen föreslås också en höjning av insättningsgarantin för bankerna. 4.5.2 Förslag i andra propositioner Nedan redovisas i korthet de förslag som presenteras i särskilda propositioner i anslutning till budgetpropositionen. Enbart sådana förslag som bedömts ge budgeteffekter tas med i redovisningen. 1996/97:12 Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning, m.m. föreslås en halvering av företagens avdrag för representation. Förslaget, som har aviserats i prop. 1995/96:198, beräknas ge en varaktig inkomstförstärkning på . 1996/97:10 Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet föreslås att mervärdesskatt införs på kulturområdet m.m. Den varaktiga inkomstförstärkningen uppgår till . 1996/97:19 Beskattning av bilförmån, m.m. föreslås förändrade regler vid beskattningen av bilförmån. Förslaget, som har aviserats i prop. 1995/96:222, beräknas medföra en varaktig budgetförsvagning på . 1996/97:21 Nedsättning av socialavgifter, m.m. föreslås reducerade socialavgifter med viss inriktning på mindre företag. Förslaget har tidigare aviserats i prop. 1995/96:222 och beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på . I samma proposition föreslås vidare att särskild löneskatt införs på avsättningar till vinstandelsstiftelser. Förslaget aviserades i den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25) och beräknas ge en inkomstförstärkning på . 1996/97:29 Höjning av koldioxidskatten för industrin och växthusnäringen föreslås en höjning av koldioxidskatten för industrin och införandet av vissa nedsättningsregler. Den varaktiga inkomstför-stärkningen uppgår till . 1996/97:14 Vissa punktskattefrågor föreslås också ett slopande av miljöskatten på inrikes flygtrafik till en varaktig kostnad om . Detta förslag och förslaget om höjd koldioxidskatt har tidigare aviserats i prop. 1995/96:198. 1996/97:17 Skattereduktion för innehav av fastighet i vissa fall föreslås vissa nedsättningar i fastighetsskatten i form av en särskild skattereduktion. Nedsättningen trappas av och föreslås upphöra . Utöver nu redovisade förslag återkommer regeringen med ytterligare förslag . Det gäller dels vissa lättnader i dubbelbeskattningen av inkomster hos mindre företag, dels en begränsning av rätten till periodiseringsfondsavsättningar för företagen. Båda förslagen har aviserats i prop. 1995/96:222. De förändrade reglerna avses träda i kraft men bedöms inte ge några effekter för statsbudget eller offentlig sektor för beroende på förskjutningar i skatteuppbörden. Behovet av finansiering tillgodoses bl.a. genom utnyttjande av den särskilda ram som avsattes för åtgärder på företagsskatteområdet (prop. 1994/95:25). Delar av denna ram har tidigare tagits i anspråk som finansiering av bl.a. en utvidgad kvittningsrätt för enskilda näringsidkare och införandet av ett temporärt riskkapitalavdrag. Som aviserats i prop. 1995/96:222 tas i princip hela återstoden av denna ram, i anspråk för inkomståren 1997 och framåt. Tabell 4.15 Budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler. Effekter för statsbudget och offentlig sektor samt varaktiga effekter för offentlig sektor. Inkomst-Statsbudget Offentlig sektorVaraktig titel effekt 1997 1998 1999 1997 1998 1999 offentlig sektor