prop · GK033 · 1997-01-01 00:00:00 — En Europeisk kulturhuvudstads program skall enligt EU för den europeiska publiken visa upp speciella aspekter av stadens, regionens och landets kultur. Erfarenheterna från en nu drygt 10-årig verksamhet med kulturhuvudstad visar på ett övertygande sätt att ett omsorgsfullt förberett program har haft såväl samhällsekonomiska effekter genom ökad turism och ökad sysselsättning som inte minst en stor kulturell genomslagskraft för den egna staden, regionen och landet. Medvetandet om och deltagandet i kulturlivet ökade. Här kan särskilt erfarenheterna från nämnas. Flera av de s.k. ankarteman som - Kulturhuvudstad arbetar med har direkt beröring för t.ex. småföretagarutveckling, tillväxt, kulturmiljö mm. Regeringen kommer att ägna särskilt intresse åt det lokala kulturlivets villkor. Avsikten är att stimulera aktiviteter under Kulturåret och ta upp en framtidsinriktad debatt. Regeringen har för avsikt att tillsätta en arbetsgrupp - Kultur i hela landet - med uppgift att hävda kulturen och ge ekonomiskt stöd till lokala projekt för att visa fram kulturens mångfald och styrka. Arbetsgruppen Kultur i skolan arbetar med att ta fram en ny strategi för kultur i skolan. Den kommer att arbeta både och . Gruppens utvecklingsarbete bedrivs i projekt över hela landet. Avsikten är att projekten i hela landet och Kultur i skolan skall bedrivas integrerat. Regeringen bedömer att en stor del av de medel som står till Kultur i skolan-gruppens förfogande kan användas i samarbete med Kultur i hela landet. För ungdomar är kultur i olika former en viktig del av tillvaron. Samhället ger litet utrymme för ungdomar att uttrycka sig genom eget skapande. Dagens unga växer upp i ett mångkulturellt samhälle. Det mångkulturella mötet är en viktig del i den framtida kulturpolitiken. Ungdomar måste ha lika stor rätt till kultur som den vuxna generationen. Konstutövandet är viktigt i sig. Kulturskapandet för en ung människa innebär mer än nöje och avkoppling. I många politiska dokument, både på nationell och nivå, är ungdomen en prioriterad målgrupp vad gäller kultursatsningar. Ändå har det varit svårt att verka för ökat utrymme för ungdomars eget skapande och åt kultur på ungas villkor. handlar det inte om brist på pengar utan snarare om hinder i form av attityder. Ungdomars initiativ kan ofta ha svårt att vinna gehör därför att de inte passar in i vuxenvärldens mallar. Regeringen anser att dessa frågor särskilt bör uppmärksammas inom ramen för Kultur i hela landet-verksamheten. Den arbetsgrupp som kommer att tillsättas för att leda arbetet bör tillsammans med och värdera och lyfta fram goda exempel på befintlig lokal kulturverksamhet för ungdomar. Härutöver bör kulturprojekt som syftar till integration, dvs. förenar invandrade ungdomar och svenska ungdomar i gemensam verksamhet, särskilt uppmuntras vid fördelningen av stöd ur bl.a. Allmänna arvsfonden. En långsiktigt hållbar utveckling kräver en samlad resurssyn där inte minst natur- och kulturmiljöfrågor måste löpa parallellt. I kulturlandskapet och i vår bebyggelse förenas omsorg om kulturvärden med en ekologisk strävan att hushålla med natur- och kulturgivna resurser. Praktiskt handlar det t.ex. om hur äldre hantverkskunnande kan bli till spjutspetskompetens inom ett ekologiskt riktigt byggande och om hur skydd av odlingslandskapet kan bevara den biologiska mångfalden. I flera uppmärksammade projekt har kulturområdet, genom byggnadsvård, byggnadshyttor samt återbruk och återvinning av byggmaterial, visat hur sektorn är drivande för en hållbar utveckling. I programmet för omställning till hållbar utveckling anförs bl.a. att ett investeringsbidrag införs för sysselsättningsskapande åtgärder inom t.ex. byggsektorn. Åtgärderna skall inriktas på projekt som är av pilotkaraktär och som annars inte skulle komma till stånd. Regeringen räknar med att ur programmet anvisas för projekt i samband med Kultur- huvudstadsåret. Bidragen fördelas efter ansökan. I propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling betonas att kulturen är en viktig bas för olika utvecklingssträvanden för ett samhälle som präglas av humanistiska värden (prop. 1995/96:25, FiU 131, rskr. För individen är en förtrogenhet med de olika konstarternas uttryckssätt en fråga om personlig utveckling, reflektion och ett vidgat perspektiv. I sina olika tillämpningar bidrar kulturen på olika sätt till ett mer välfungerande samhälle, som mer kreativa skolor, tryggare bostadsområden eller bätte arbetsplatser. Kulturen kan också vara av betydelse för invånarna i en region när det gäller att kraftsamla och uppbåda gemensam styrka i ett skede av stagnation och nedgång. Intresset för kultur har ökat inom turismen. Besöksmål som är rika på kultur och kulturhistoria har goda möjligheter att mäta sig med turistattraktioner av mer konventionellt slag. Kulturturism har förutsättningar att bli bärkraftig och regionalekonomiskt betydelsefull. Den ger också arbetstillfällen i många regioner med vikande sysselsättning. Särskilt viktig är en utveckling av kulturturismen för kvinnornas sysselsättning. Dessa generella erfarenheter har i flera sammanhang lyfts fram. Regional utveckling, särskilda insatser för kvinnor, glesbygdsutveckling, småföretag och turismutveckling bygger ofta på kulturen. Vid femte ministersession antogs tre handlingsprogram för östersjösamarbetet, vilka låg till grund för den s.k. Visbydeklarationen. I handlingsprogrammen behandlades kulturfrågorna inom området mellanfolkliga kontakter och stärkande av demokratin. Det gemensamma kulturarvets betydelse för samarbetet inom regionen framhålls särskilt. Kulturturism och kulturutbyte framhålls som viktiga för en ökad kunskap och förståelse av regionens gemensamma historia och kultur. Vidare betonas vikten av det fria informationsflödet mellan länderna i området samt av ett vidgat kulturutbyte mellan unga konstnärer och artister. Fortsatt utbyggnad av olika nätverk och kulturcentra nämns också som viktiga instrument. Stiftelsen har till syfte att främja ett vitalt kulturliv såväl i som helhet som på enskilda orter genom att ge stöd till långsiktiga och nyskapande projekt. Stödet skall stimulera det regionala kulturlivet i vid mening och syfta till att stärka tillväxt och utveckling. Lokala och regionala intressen bör engageras i och bidra till projekten. Genom stiftelsen har redan betydelsefulla bidrag lämnats till det lokala och regionala kulturlivet. Stiftelsen fördelar bidrag efter ansökningar. För bedömningen av dessa ansökningar anlitas särskilda referensgrupper. Med hänsyn till stiftelsens inriktning finns det skäl anta att en avsevärd del av stiftelsens medel kommer i fråga för, i första hand lokala och regionala, utvecklingsprojekt inom ramen för Kulturåret. Regeringen har erfarit att Stiftelsen i sin ordinarie bidragsgivning preliminärt bedömer att kommer att fördelas för detta ändamål. De statliga kulturinstitutionerna har till regeringen redovisat en mängd projekt som har en direkt koppling till Kulturåret. Regeringen föreslår att museerna och får disponera särskilda budgetmedel vilket ger dem möjligheter att aktivt delta i . Sammantaget beräknas detta belopp till för de två åren. kommer både och att inviga nya lokaler. Invigningen av Världskulturhuset kommer också enligt regeringens bedömning ske detta år. Allt detta kommer att få stor betydelse för konstlivet i hela landet och utgöra viktiga händelser under Kulturåret. Andra institutionerna kommer också att avsätta resurer för olika projekt i samband med Kulturåret. för Sverigeinformation i utlandet som och arbetar aktivt för att stimulera intresset för det svenska kulturåret och mobilisera utländsk medverkan i olika projekt . Genom de som anvisas under Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning kommer de konstnärliga högskolorna att kunna genomföra projekt tillsammans med kulturinstitutionerna under Kulturåret. Även utbyte med motsvarande högskolor i skall kunna ske. 18 Reformerat system för stöd till regional kulturverksamhet m.m. 18.1 Reformerat system för stöd till regional kulturverksamhet 18.1.1 Nuvarande bidragssystem Statliga medel till regionala kulturinstitutioner (teater-, dans- och musik- institutioner, museer samt länsbibliotek) fördelas enligt det s.k. grund- beloppssystemet. Härutöver betalas särskilda bidrag till lånecentraler och depåbibliotek samt en invandrarlånecentral. Grundbeloppssystemet förutsätter att landsting eller kommun bidrar till verksamheten. Det statliga bidraget i detta system utgörs av i huvudsak av det s.k. bidragsunderlaget. Grundbeloppssystemet är ett schablon- system beräknat med utgångspunkt i institutionernas personalkostnader. Beräkningen av ett grundbelopp baseras på en tänkt kostnad för en persons anställning . Grundbeloppen har i efterhand justerats med hänsyn till den faktiska lönekostnadsutvecklingen inom det statliga området. Sedan grundbeloppssystemet började införas har en utbyggnad av verksamheten skett på landstingskommunala och primärkommunala huvudmäns initiativ. Antalet bidragsberättigade institutioner har ökat. Vidare har en ökning av antalet anställda beräknat i årsverken skett på ett stort antal institutioner. För de bidragsberättigade institutionerna har det varit en naturlig målsättning att erhålla motsvarande antal grundbelopp som institutionen har personal uttryckt i årsverken. Trots en ökning av antalet beviljade grundbelopp har en stor del av institutionernas utbyggnad finansierats av huvudmännen utan att statligt stöd betalats. Antalet beviljade grundbelopp understiger därför det sammanlagda antalet anställda vid institutionerna uttryckt i årsverken. Relationen mellan antalet beviljade grundbelopp och antalet anställda varierar i stor utsträckning mellan olika institutioner. För flera institutioner har det uppstått ett betydande gap mellan det faktiska antalet årsverken och antalet beviljade grundbelopp. För de regionala museerna är antalet beviljade grundbelopp i förhållande till antalet årsverken generellt lägre än för institu- tionerna inom teater-, dans- och musikområdet. beslutar om det totala antalet grundbelopp till respektive institutionskategori. Regeringen beslutar om vilka institutioner som skall vara bidragsberättigade. fördelar grundbeloppen mellan de bidragsberättigade institutionerna. Utvecklingen av antalet beviljade grund- belopp för respektive institution har över lag varit stabil sett över hela perioden. Ingen institution har fått antalet beviljade grundbelopp reducerat. 18.1.2 Reformerat bidrag till regional kulturverksamhet Regeringens förslag: Ett nytt statligt bidragssystem för regional kulturverksamhet införs fr.o.m. . Bidraget fördelas i lika stora enheter, benämnda stödenheter. En förutsättning för bidrag är att verksamheten även stöds av kommun eller landsting. Mottagare av bidrag skall även uppfylla vissa fastställda mål för verksamheten och redovisa resultatet av den. Bidrag får ges till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer, länsbibliotek, länskonstnärer samt regionala resurscentrum för film och video. förslag: Utredningens förslag överensstämmer i stort med regeringens. Härutöver föreslår utredningen en uppdelning av det statliga institutionsstödet i fasta och rörliga grundbidrag samt ett samlat statsbudgetanslag till regionalt verkande kulturinstitutioner. tidigare överväganden: Enligt beslut av infördes grundbeloppssystemet för teater-, dans- och musikinstitutioner (prop. 1974:28, bet. 1974:KrU15, rskr. 1974:248), 1977 (prop. 1976/77:100 bil.12, bet. 1976/77:KrU37, rskr. 1976/77:218) samt 1979 (prop. 1978/79:100 bil.12, bet. 1978/79:KrU 24, rskr. 1978/79:234). Remissinstanserna: Många remissinstanser, bl.a. , och och (RAÄ) ser positivt på utredningens förslag till ett reformerat stödsystem. RAÄ framhåller dock att utredningen borde ha uppmärksammat de stora skillnaderna i statsbidragets betydelse för olika slags institutioners totala ekonomi. Flertalet remissinstanser har på andra grunder invändningar mot förslaget. Kritiken gäller i första hand utredningens förslag om indelning av grundbidraget i en fast och en rörlig del. Det hävdas bl.a. att den bastrygghet som länsinstitutionerna är beroende av äventyras om en stor del av stödet görs rör- ligt. Till remissinstanser som med detta argument avvisar utredningens förslag hör Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS). uttalar sig för ett samlat och på regional nivå fördelat statsbidrag till de regionala kulturinstitutionerna. Skälen för regeringens förslag: Ett förenklat och utvidgat stödsystem I likhet med anser regeringen att det grundbeloppsbaserade statsbidraget till regionala kulturinstitutioner har visat sig ha betydande för- delar. Grundbeloppen har genom sin schablonkaraktär gjort det möjligt för de regionala huvudmännen att på ett enkelt sätt överblicka det statliga bidragets omfattning. Därmed har planeringen av institutionernas finansiering under- lättats. Det statiska momentet i bidragsfördelningen har inneburit en viss ekonomisk trygghet för institutionerna och deras huvudmän. För anslagsgivaren ger systemet en bra överblick över landet inom respektive kulturområde. Det ger vidare goda förutsättningar för en dialog mellan den statliga anslagsgivaren och berörda institutioner och deras huvudmän angående verksamhetens inriktning. Vidare är systemet enkelt att administrera när bidragen skall fördelas. har i sin analys av grundbeloppssystemet framhållit att systemet har kritiserats för att det lett till en alltför stor fokusering på fast anställd personal. I många fall har huvudmännen fortsatt att bygga ut den fasta personalstyrkan utan att avvakta nya statliga grundbelopp. Diskussionerna mellan institutionerna och deras huvudmän å ena sidan och statens företrädare å den andra har i stor utsträckning till följd härav handlat om statens möjligheter att genom ökat antal grundbelopp svara upp mot huvudmännens satsningar. Diskussioner kring utvecklingsidéer och utvecklingsbehov har kommit i andra hand. Systemet har inte heller gett tillräcklig stimulans till turnerande eller målgruppsinriktat arbete och konstnärlig och annan förnyelse för institutionerna. Regeringen delar i denna del analys av bristerna i grundbeloppssystemet. Till nackdelarna med grundbeloppssystemet hör även att grundbeloppen är krångliga att beräkna och att riksdag och regering inte vet hur stor den slutliga kostnaden blir för bidraget förrän långt in på det nya budgetåret. När nu staten inför utgiftstak för sina kostnader bör bidragen redan från början bestämmas till ett belopp som inte ändras under det löpande budgetåret. Enligt regeringens uppfattning är fördelarna med nuvarande grundbeloppssystem så stora att systemet i princip bör bibehållas. är det angeläget att det förenklas och ges en mer generell utformning. Ett nytt förenklat bidragssystem för regional kulturverksamhet bör omfatta nuvarande grundbeloppsbaserade anslag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer och länsbibliotek. När det gäller det stat- liga bidraget till länsmusiken kommer regeringen att överlägga med om att införliva detta bidrag i systemet. Liksom kommer systemet att omfatta ett brett spektrum av institutioner med olika slags konstnärliga och kulturella profiler. Det nya bidragssystemet bör härutöver kunna omfatta andra regionala kulturverksamheter till vilka staten gemensamt med landsting eller kommun lämnar ekonomiskt stöd. Vi föreslår i denna proposition (Avsnitt 6 Konstnärernas villkor) ett utbyggt stöd till länskonstnärer inom olika konstområden. I avsnitt 11. Film föreslås ett nytt stöd till regionala resurscentrum för film och video. Dessa båda stöd bör tas in i systemet . Bidragen bör ges till respektive institution eller annan bidragsberättigad mottagare. Den nuvarande kopplingen mellan bidrag och personalstorlek upphävs och en bedömning av det statliga bidragsbehovet för respektive institution bör ske utifrån verksamheten i dess helhet. Det statliga bidraget får dock inte avse lokalkostnader. Bidragen bör indelas i schablonbelopp benämnda stödenheter. Eftersom statsbidraget till institutionerna skall gälla verksamheten i dess helhet, bör inte stödenhetens storlek anges som en bestämd del av kostnaden för ett årsverke. Till skillnad från vad som gäller för nuvarande grundbelopp, utgör således hela stödenheten ett statligt bidragsbelopp. Det får ankomma på regeringen att besluta om en stödenhets storlek. Regeringen avser att besluta att en stödenhet fr.o.m. skall vara . Bidragen till den regionala kulturverksamheten kommer att räknas upp med lönekostnadsindex på samma sätt som gäller inom statsförvaltningen. Liksom nuvarande system bör det nya systemet tillgodose kulturinstitutionernas behov av ekonomisk stabilitet för en långsiktig planering av verksamheten. Detta förutsätter att staten och de regionala huvudmännen kan ge besked om bidragen och eventuella förändringar av dessa. Det statliga bidraget måste vara förenat med villkor på ekonomisk motprestation från huvudmännens sida. En utgångspunkt bör vara att huvudmännens motprestation bör ligga på nuvarande nivå för att statligt bidrag av nuvarande omfattning skall erhållas. bör systemet i högre grad än stimulera till en intensifiering av arbetet inom kulturpolitiskt angelägna områden. För den verksamhet som stöds inom ramen för bidragssystemet måste därför tydliga villkor kunna ställas angående inriktning av arbetet mot t.ex. ökad turnéverksamhet, arbete för att nå nya publikgrupper, samarbete över konstområdesgränserna eller ökat samarbete mellan professionella och amatörer. Det bör ankomma på anslagsbeviljande organ att utifrån de riktlinjer som fastställs av regeringen ange närmare villkor, samt utifrån verksamhetsplanen följa upp och utvärdera verksamheten. har föreslagit att bidragen till regionalt verkande kultur- institutioner förs upp under ett gemensamt anslag i statsbudgeten. Regeringen är inte beredd att biträda detta förslag. Skilda anslag för olika institutionskategorier bör tills vidare behållas. Liksom bör det an- komma på regeringen att fatta beslut om vilka institutioner som skall vara stödberättigade. Antalet stödenheter per institution till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av systemet, regionala museer samt länsbibliotek skall fastställas av utifrån de kriterier som regeringen anger. har även att fördela stöd till länskonstnärer. bör få motsvarande uppgift beträffande regionala resurscentrum för film och video. Riktade bidrag För att uppnå bättre flexibilitet i bidragssystemet har föreslagit att en viss andel, kanske på nivån , av anslaget till regionala kulturinstitutioner skall vara rörlig mellan olika institutioner och verksamhetsår. Regeringen delar utredningens uppfattning att möjligheter till riktade, tidsbegränsade insatser inom kulturpolitiskt angelägna områden måste finnas. Detta förutsätter en mera flexibel bidragsgivning än den nuvarande. Enligt regeringens mening är den av föreslagna rörliga andelen för hög, vilket kan försvåra institutionernas långsiktiga ekonomiska planering. För de teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av bidragssystemet, beräknar regeringen att av det totala stödet skall avse riktade högst treåriga insatser fr.o.m. och att denna andel skall öka successivt till och till . Dessa riktade insatser skall i första hand gälla arbete för att nå nya publikgrupper, turnéverksamhet inom länet och över länsgränserna, samarbete över konstområdesgränserna samt samverkan mellan professionella och amatörer. Med anledning av det besparingsförslag som i kapitel 10. Musik lagts beträffande länsmusikinstitutionerna, beräknar regeringen att beskrivna uppdelning av anslaget inte skall gälla dessa institutioner fram t.o.m. . För de regionala museerna är det statliga bidraget i relation till den totala ekonomiska omslutningen i genomsnitt lägre än för teater-, dans- och musikinstitutionerna. Principiellt bör dock även för museiinstitutionerna vissa medel kunna avse riktade, tidsbegränsade insatser. Regeringen föreslår i likhet med vad som ovan föreslagits för teater-, dans- och musikinsitutioner att av medlen skall användas för riktade insatser och att denna andel ökar till och till . Insatserna bör i första hand gälla arbete för nya publikgrupper samt granskningar av museernas samlingar med utgångspunkt i teman som klass, kön, kulturell bakgrund och generation. I övrigt bör liksom en del av det statliga bidraget till de regionala museerna avse länsmuseernas uppgifter i kulturmiljöarbetet. Det nya systemet innebär sålunda att de medel som avdelas för riktade bidrag förs tillbaka till de olika områdena. Stödet till länsbibliotek förutsätts fördelas enligt hittillsvarande principer. Medel för riktade insatser skall också kunna fördelas till verksamheter som berör fler än en institution. För övriga mottagare av bidrag inom ramen för det nya systemet, nämligen länskonstnärer samt regionala resurscentrum för film och video är det tills vidare inte motiverat med en indelning av respektive anslag i en del för långsiktigt stöd respektive en del för riktade, tidsbegränsade insatser. Stödet till länskonstnärer bör i princip avse tidsbegränsad verksamhet. Det ankommer på regeringen att ange vilka riktlinjer som skall gälla för de riktade bidragen. Fördelning på regional nivå av bidrag till kulturinstitutioner I slutbetänkandet Regional framtid (SOU 1995:27) har Regionberedningen föreslagit att landstingen ges befogenhet att fördela statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Även har övervägt frågan om fördelning på regional nivå av statsbidrag till kulturverksamhet. har dock avvisat denna tanke. Det finns emellertid anledning att belysa frågan ytterligare bl.a. mot bakgrund av de synpunkter som lämnats av olika remissinstanser. Inom bereds frågan om den regionala samhällsorganisationen. Därvid har frågan om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i vissa län aktualiserats. De statliga uppgifter som berörs är bl.a. fördelning av regionalpolitiska medel och fördelning av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner. Regeringen avser att närmare analysera de krav som bör ställas på en sådan försöksverksamhet från kulturpolitiska utgångspunkter. 18.2 Fortsatt utveckling av mål- och resultatdialogen Regeringens bedömning: Mål- och resultatdialogen mellan regeringen och dess myndigheter och de statligt finansierade kulturverk- samheterna bör utvecklas vidare. bedömning: Överensstämmer i stora drag med regeringens. Därutöver föreslår utredningen att sektorsmål för politiken inom olika kulturområden bör införas. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser kommenterar inte utredningens bedömning. föreslår dock att statsmakterna fastställer riktlinjer för samhällsinsatserna som ett alternativ till utredningens förslag om sektorsmål, medan Statskontoret avstyrker förslaget om sektorsmål och föreslår i stället att regeringen rensar i den nuvarande målfloran. Skälen för regeringens bedömning: Mål- och resultatstyrningen inom statsförvaltningen bygger på en ambition att genom mål och resultatkrav och inte genom detaljerade regler effektivisera verksamheten och nå goda resultat. Det är en form för dialog mellan regeringen och myndigheter eller statsfinansierade institutioner som har bedrivits under en förhållandevis inom kulturområdet och erfarenheterna är begränsade. Formerna för mål- och resultatdialogen inom kulturområdet har tidigare markerat att det är angeläget att den resultatorienterade styrningen får ökat genomslag också på kulturområdet. Det faktum att inte bara myndigheter utan även stiftelser, bolag och föreningar har centrala uppgifter inom den statliga kulturpolitiken gör kulturområdet speciellt vad gäller mål- och resultatstyrningen. Kraven att kunna redovisa resultaten av den statligt finansierade verksamheten är lika för alla. Oavsett verksamhetsform måste statsmakterna kunna se vad som uppnåtts genom de statliga insatserna.