prop · GK03114 · 1997-01-01 00:00:00 — 2. kreditmarknadsbolag: 2. kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag som ett svenskt aktiebolag har fått tillstånd att driva eller en svensk ekonomisk finansieringsverksamhet förening som har fått enligt lagen (1992:1610) om tillstånd att driva kreditmarknadsbolag, finansieringsverksamhet enligt lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet (kreditmarknadsbolag respektive kre- ditmarknadsförening), 3. värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, ------------------------------------------------------- 4. kreditinstitut: bank, 4. kreditinstitut: bank, kreditmarknadsbolag och kredit- svenska skeppshypotek- marknadsföretag och svenska skassan, , 5. institut: kreditinstitut och värdepappersbolag, ------------------------------------------------------- 6. finansiellt institut: 6. finansiellt institut: ett svenskt eller utländskt ett svenskt eller utländskt företag som inte är företag som inte är kreditinstitut, kreditinstitut, värdepappersbolag eller värdepappersbolag eller motsvarande utländskt företagmotsvarande utländskt och vars huvudsakliga företag och vars verksamhet är att huvudsakliga verksamhet är - förvärva aktier eller att andelar, - förvärva aktier eller - driva valutahandel, andelar, - driva - driva valutahandel, värdepappersrörelse, utan att - driva vara tillståndspliktigt en- värdepappersrörelse, utan ligt 1 kap. 3 § lagen om att vara tillståndspliktigt värdepappersrörelse, eller enligt 1 kap. 3 § lagen om - driva en eller flera av värdepappersrörelse, eller de verksamheter som anges i - driva en eller flera 3 kap. 1 § andra stycket 2- av de verksamheter som 11 lagen om kredit- anges i 3 kap. 1 § andra marknadsbolag, utan att stycket 2-11 lagen om fi- vara tillsynspliktigt nansieringsverksamhet, enligt 1 kap. 2 § samma lag, utan att vara tillsyns- pliktigt enligt 1 kap. 2 § samma lag, 7. holdingföretag med finansiell verksamhet: ett finansiellt institut som har minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag eller motsvarande utländskt företag och vars dotterföretag även i övrigt uteslutande eller huvudsakligen utgörs av sådana företag eller finansiella institut, 8. holdingföretag med blandad verksamhet: ett svenskt eller utländskt moderföretag som inte är kreditinstitut, värdepappersbolag, motsvarande utländskt företag eller holdingföretag med finansiell verksamhet, men som har minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag eller motsvarande utländskt företag, 9. anknutet företag: ett svenskt eller utländskt företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller bedriva annan liknande verksamhet som har samband med ett eller flera kreditinstituts, värdepappersbolags eller motsvarande utländska företags huvudsakliga verksamhet, 10. ägarintresse: ett direkt eller indirekt innehav av eller mer av rörsterna eller kapitalet i ett företag. 2 kap. 6 §1 Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt 7 § och 5 kap. 4 § tredje stycket 2. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. ------------------------------------------------------- Med primärt kapital avses: Med primärt kapital A. I bankaktiebolag, avses: kreditmarknadsbolag och A. I bankaktiebolag, värdepappersbolag eget kreditmarknadsbolag och kapital med undantag för ku- värdepappersbolag eget mulativa preferensaktier, i kapital med undantag för sparbanker reservfonder, i kumulativa preferen- medlemsbanker eget kapital saktier, i sparbanker re- med undantag för för- servfonder, i medlems- lagsinsatser samt i Svenska banker och kreditmark- nadsföreningar eget kapital kassans reservfond. Från med undantag för förlagsin- eget kapital skall undantas satser samt i Svenska uppskrivningsfonder. I banker, kreditmark- kassans reservfond. Från nadsbolag och värdepappers- eget kapital skall bolag kapitalandelen av undantas uppskrivnings- skatteutjämningsreserv och fonder. I banker, kreditmark- C. I banker och nadsföretag och värdepap- kreditmarknadsbolag persbolag kapitalandelen kapitalandelen av det av skatteutjämningsreserv belopp som svarar mot och periodiseringsfond. bankens eller bolagets C. I banker och reserver till följd av kreditmarknadsföretag avskrivning på egendom som kapitalandelen av det upplåtits till nyttjande. belopp som svarar mot bankens eller företagets reserver till följd av av- skrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Med supplementärt kapital avses värdet av förlagsandelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Förlagsandelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas återstående löptid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, efter medgivande av , räknas andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 2.13 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713)1 dels att i 7 kap. 10 § ordet "kreditmarknadsbolagkreditmarknadsföre- tag" dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1626) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga obligationer och om obligationer och andra skuldförbindelser som andra skuldförbindelser som utfärdats av utfärdats av kreditaktiebolag före lagens kreditaktiebolag före ikraftträdande. De äldre lagens ikraftträdande. De föreskrifterna gäller även i äldre föreskrifterna gäller fråga om obligationer och även i fråga om obligationer andra skuldförbindelser som och andra skuldförbindelser efter ikraftträdandet som efter ikraftträdandet utfärdas av kreditaktiebolag utfärdas av som driver verksamhet kreditaktiebolag som enligt punkt 4 i över- driver verksamhet enligt gångsbestämmelserna till punkt 4 i över- lagen (1992:1610) om gångsbestämmelserna till kreditmarknadsbolag eller lagen (1992:1610) om av sådana kreditmark- finansieringsverksamhet nadsbolag som vid lagens eller av sådana kreditmark- ikraftträdande hade rätt att nadsbolag som vid lagens driva verksamhet enligt ikraftträdande hade rätt att lagen (1963:76) om driva verksamhet enligt kreditaktiebolag. lagen (1963:76) om kreditaktiebolag. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1995:1567. Senaste lydelse 1995:779. 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1629) om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga obligationer och om obligationer och andra skuldförbindelser som andra skuldförbindelser som utfärdats av utfärdats av kreditaktiebolag före lagens kreditaktiebolag före ikraftträdande. De äldre lagens ikraftträdande. De föreskrifterna gäller även i äldre föreskrifterna gäller fråga om obligationer och även i fråga om obligationer andra skuldförbindelser som och andra skuldförbindelser efter ikraftträdandet som efter ikraftträdandet utfärdas av kreditaktiebolag utfärdas av som driver verksamhet kreditaktiebolag som enligt punkt 4 i över- driver verksamhet enligt gångsbestämmelserna till punkt 4 i över- lagen (1992:1610) om gångsbestämmelserna till kreditmarknadsbolag eller lagen (1992:1610) om av sådana kreditmark- finansieringsverksamhet nadsbolag som vid lagens eller av sådana kreditmark- ikraftträdande hade rätt att nadsbolag som vid lagens driva verksamhet enligt ikraftträdande hade rätt att lagen (1963:76) om kre- driva verksamhet enligt ditaktiebolag. lagen (1963:76) om kre- ditaktiebolag. Denna lag träder i kraft . 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:403) om beslutanderätt för kreditmarknadsbolag i fråga om exportkredit i vissa fall Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:403) om beslutanderätt för kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall1 dels att i rubriken samt i 1 och 2 §§ ordet "kreditmarknadsbolagkreditmarknadsföretag," dels att i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1625) om ändring i nämnda lag ordet "kreditmarknadsbolagfinansieringsverksamhet". Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse av 1 och 2 §§ 1992:1625 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1624) om ändring i lagen om (1972:262) om understödsföreningar Härigenom föreskrivs att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1624) om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga obligationer och andra om obligationer och andra skuldförbindelser som utfär- skuldförbindelser som utfär- dats av kreditaktiebolag dats av kreditaktiebolag före lagens ikraftträdande. före lagens ikraftträdande. De äldre föreskrifterna gällerDe äldre föreskrifterna även i fråga om obligationer gäller även i fråga om och andra skuldförbindelser obligationer och andra som efter ikraftträdandet skuldförbindelser som efter utfärdas av keditaktiebolag ikraftträdandet utfärdas av som driver verksamhet keditaktiebolag som driver enligt punkt 4 i övergångs- verksamhet enligt punkt 4 bestämmelserna till lagen i övergångsbestämmelserna (1992:1610) om kreditmark- till lagen (1992:1610) om nadsbolag eller av sådana finansieringsverksamhet kreditmarknadsbolag som vid eller av sådana kreditmark- lagens ikraftträdande hade nadsbolag som vid lagens rätt att driva verksamhet ikraftträdande hade rätt att enligt lagen (1963:76) om driva verksamhet enligt kreditaktiebolag. lagen (1963:76) om kre- ditaktiebolag. Denna lag träder i kraft . 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att i 32 b § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter1, övergångsbestämmelserna till lagen (1994:2012) om ändring i nämnda lag samt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:576) om ändring i nämnda lag, ordet "kreditmarknadsbolagfinansieringsverksamhet". Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse av 32 b § 1995:1543. 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank1 dels att i 1, 8, och 10 - 13 §§ ordet "kreditmarknadsbolagkreditmarknadsföretagkreditmarknadsbolagskoncernens" skall bytas ut mot "kreditmarknadsföretagskoncernens". Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse av 13 § 1995:1565 2.19 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Härigenom föreskrivs att i 2 kap 3 § aktiekontolagen (1989:827)1 ordet "kreditmarknadsbolagfinansieringsverksamhet". Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1Senaste lydelse av 2 kap. 3 § 1996:750. 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion Härigenom föreskrivs att i 3 § lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion ordet "kreditmarknadsbolagkreditmarknadsföretag". Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare (lagmannen ) med uppdrag att utreda behovet av normgivning och tillsyn inom vissa delar av betalningsväsendet. I tilläggsdirektiv utvidgades utredningens uppdrag till att omfatta en översyn av den inlånings- och finansieringsverksamhet som drevs av sparkassor och andra föreningar. I denna del härrörde utredningsbehovet från det faktum att ett stort antal föreningar bedrev såväl in- som utlåningsverksamhet utanför tillsyn. Med hänsyn också till de förpliktelser på det finansiella området som alltsedan ingåendet av åtagit sig att respektera ansåg regeringen att det var nödvändigt att utreda hur sparkassorna och de övriga föreningar som bedrev inlånings- och finansieringsverksamhet skulle regleras . överlämnade utredningen () ett delbetänkande, Finansiella tjänster i förändring, SOU 1994:66, som behandlar bl.a. sådan finansieringsverksamhet som bedrivs i föreningsform. Utredaren föreslog därvid en lagstiftning som skulle möjliggöra bankverksamhet i ekonomisk förening. Vidare föreslogs att lagen om kreditmarknadsbolag, som är tillämplig på aktiebolag som bedriver finansieringsverksamhet utan att ta emot bankinlåning, skulle göras associationsneutral så att den skulle kunna tillämpas inte bara på aktiebolag utan även på ekonomiska föreningar. Efter att betänkandet remissbehandlats beslutade regeringen en proposition med bl.a. ett förslag till lag om medlemsbanker, som i allt väsentligt följde utredningens förslag till lag om andelsbanker (prop. 1995/96:74).Beträffande utredningens föreslagna ändringar i lagen om kreditmarknadsbolag avstod regeringen från att lägga fram något eget förslag av följande skäl. stod i begrepp att anta en ny redovisningslagstiftning för aktiebolag och finansiella företag. Lagstiftningen var föranledd av EG:s direktiv (86/635/EEG) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, det s.k. bankredovisningsdirektivet. De nya redovisningsreglerna hade emellertid inte avpassats för de ekonomiska föreningar som enligt utredningens förslag skulle tillåtas att bedriva finansieringsverksamhet. Regeringen konstaterade att det skulle kräva ytterligare överväganden för att anpassa förenings- och finansieringslagstiftningen till bankredovisningsdirektivets krav. Med tanke på det behov som finns av en reform som gör det möjligt att driva finansieringsverksamhet i den ekonomiska föreningens form uttalade regeringen emellertid att den ämnade återkomma till med förslag i ämnet (prop.1995/96:74 s. 120 f). Inom har utarbetats en promemoria med utkast till lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi 94/1942). Denna lagrådsremiss innehåller förslag på de områden som har behandlats i promemorian, med undantag för förslagen om ändrade regler för koncernredovisning för finansiella holdingföretag samt för redovisning i understödsföreningar. Dessa förslag har behandlats i regeringens proposition 1996/97:32 Redovisning i ekonomiska föreningar och handelsbolag m.m, samt lett till lagstiftning såvitt avser finansiella holdingföretag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen 1-18. Lagrådet har i yttrande lämnat förslagen utan erinran. Lagförslagen 19 - 20 är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Lag om finansieringsverksamhet Regeringens förslag: Tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få bedrivas i ekonomisk förening. Lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall tillämpas även på ekonomiska föreningar vilka bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet (kreditmarknadsföreningar). Lagen skall ändra namn till lagen om finansieringsverksamhet. Vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet skall som huvudregel tillämpas även på kreditmarknadsföreningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har i huvudsak tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Finansiell verksamhet i föreningsform har en lång tradition här i landet. Föreningarna har varierat såväl i fråga om verksamhetsinriktning som medlemssammansättning. har bank- eller annan finansieringsverksamhet i föreningsform bedrivits i huvudsak av föreningsbanksrörelsen och av de tre hypoteksorganisationerna , och Skeppshypotek. Utöver dessa institut har det länge funnits föreningar av varierande storlek och verksamhetsinriktning som genom att de har riktat sig endast till sina medlemmar inte har underkastats auktorisationskrav och tillsyn. De tre hypoteksinstituten har var för sig varit föremål för särskild lagstiftning beträffande såväl verksamhets- som organisationsform. Genom lagändringar 1992 och 1994 beslutade emellertid att resp. skulle ombildas. och bedriver numera sin verksamhet huvudsakligen i aktiebolagsform. skall emellertid, enligt beslut, erbjudas lagliga förutsättningar att verka i den ekonomiska föreningens form om företaget uppnår en viss angiven finansiell stabilitet (se prop. 1993/94:216 s 26 ff, bet. 1993/94:NU27, rskr. 1993/94:446). Bankerna är sedan gammalt de enda företag som har rätt att från allmänheten ta emot nominellt bestämd inlåning på konto om behållningen är tillgänglig med kort varsel. Lagstiftaren har bedömt att denna verksamhet bör vara föremål för särskilt sträng näringsrättslig reglering eftersom den är av vital betydelse för betalningssystemets funktion. Vidare har konsumentkollektivet ett beaktansvärt behov av att ha sina transaktionsmedel placerade i stabila penninginstitut. För att få rätt att bedriva denna typ av inlåningsverksamhet krävs sålunda ett särskilt tillstånd - s.k. bankoktroj. Med bankoktrojen följer emellertid också rätt att bedriva en rad andra finansiella verksamheter. En bank får således jämte inlåningsverksamheten bl.a. lämna och förmedla krediter, medverka vid finansieringsverksamhet och ikläda sig garantiförpliktelser. Ett företag som vill bedriva tillståndspliktig finansieringsverksamhet utan att bedriva bankinlåningsverksamhet behöver dock inte ansöka om bankoktroj. Ett sådant företag måste i stället ha tillstånd enligt lagen om kreditmarknadsbolag vars bestämmelser inte är lika begränsande som bankrörelselagens. Enligt lagen om kreditmarknadsbolag kan endast aktiebolag komma i fråga för tillståndspliktig finansieringsverksamhet. Bankverksamhet får däremot bedrivas i ekonomisk förening även utanför den numera till bankaktiebolag ombildade föreningsbanksrörelsen. Motiven för denna lagstiftning har regeringen utvecklat i prop. 1995/96:74 s 109 f: "behandlade de kooperativa företagens ställning i förhållande till andra företagsformer. hade uttryckt sin positiva syn på den kooperativa företagsformen (bet. 1993/94:NU15). Enligt utskottets mening är det helt oacceptabelt om statsmakterna genom utformning av regelsystem som missgynnar den kooperativa företagsformen åstadkommer en styrning bort från denna företagsform. Utskottet hemställde att genom ett uttalande till regeringen skulle klarlägga att de kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andra företag. biföll utskottets hemställan (rskr. 1993/94:222). Vid bedömningen om en viss associationsform skall accepteras som grund för bankverksamhet är utgångspunkten att kravet på finansiell stabilitet inte får efterges. De krav som ansetts rimliga att ställa på finansiell verksamhet har manifesterats genom bl.a. regler om startkapital, rörelsens bedrivande och särskilda regler om avsättning till reservfond eller motsvarande. Dessa krav kan ställas på föreningar i lika hög grad som på aktiebolag. De skäl som i olika sammanhang har anförts mot tanken att bedriva bank- verksamhet i föreningsform går huvudsakligen ut på att aktiebolaget är överlägset föreningen beträffande förmågan att attrahera riskkapital. Vidare sägs att aktiebolaget utgör en etablerad och välkänd företagsform, vilket är en viktig förutsättning för all finansiell verksamhet. Det är i och för sig riktigt att aktiebolagsformen har fördelar framför föreningsformen när det gäller att från en bredare allmänhet uppbringa nytt riskkapital. Detta förhållande kan emellertid inte utgöra ett tillräckligt skäl att kategoriskt diskriminera föreningsformen i nu angivet avseende. Frågan om ett visst företag är lämpat för en viss verksamhet får bedömas utifrån företagets egna förutsättningar från fall till fall. Redan enligt gällande regler och praxis beviljas oktroj bara om bankföretagets kapital bedöms vara tillräckligt med hänsyn till den planerade verksamhetens omfattning och inriktning, innefattande rörelsens risknivå. Därvidlag kommer inte förhållandet att vara annorlunda för ekonomiska föreningar än för t.ex. Enligt regeringens ovan återgivna motiv för att tillåta bankverksamhet i ekonomisk förening är det förutsättningarna för det enskilda företaget och inte den associationsrättsliga verksamhetsformen som skall avgöra om oktroj kan beviljas för den tilltänkta verksamheten. Vidare har uttalat att de kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andra företag. De skäl som talar för att bankverksamhet skall få drivas i den ekonomiska föreningens form gör sig i lika hög grad gällande beträffande finansieringsverk- samhet som kräver tillstånd enligt den nuvarande lagen om kreditmarknadsbolag. Frågan om möjligheten att bedriva just finansieringsverksamhet i ekonomisk förening har dessutom behandlats av i samband med dess beslut om ombildning av Landshypoteksinstitutionen. beslutade då - såsom nämnts ovan - att rörelse skall bedrivas i aktiebolag, men att om Lands- så önskar och vissa kapitaltäckningskrav är uppfyllda, får efter driva verksamheten i ekonomisk förening (prop. 1993/94:216, bet. 1993/94:NU27, rskr. 93/94:446). Mot bakgrund av det sagda bör möjligheten att bedriva tillståndspliktig finansieringsverksamhet utan inslag av inlåningsrörelse öppnas även för ekonomiska föreningar. Detta görs lämpligen, såsom föreslagit, genom att lagen om kreditmarknadsbolag görs tillämplig även på ekonomiska föreningar, d.v.s sådana föreningar som avses i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Med anledning av det utvidgade tillämpningsområdet bör lagen om kreditmarknadsbolag ändra namn till det associationsneutrala lagen om finansieringsverksamhet. På samma sätt som aktiebolagslagen (1975:1385) och vad som gäller för aktiebolag i allmänhet reglerar de nuvarande kreditmarknadsbolagen om annat inte har föreskrivits i lagen om kreditmarknadsbolag, skall vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet - särskilt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar - reglera de ekonomiska föreningar som bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet. Det är sålunda lagen om ekonomiska föreningar som bildar den associationsrättsliga basen för de föreslagna kreditmarknadsföreningarna. Där finns föreskrifter bl.a om föreningens bildande och organisation. Vidare finns bestämmelser om insatskapital, vinstutdelning, fusion, likvidation, skadestånd m.m. Bortsett från vad som anges i avsnitt 4.2 och 4.3 om reservfonder och återbetalning av vissa insatser anser regeringen inte att det erfordras några särregler för kreditmarknadsföreningarna i lagen om ekonomiska föreningar. I lagen om kreditmarknadsbolag finns vissa bestämmelser av associationsrättslig karaktär, exempelvis 2 kap. 5 § som föreskriver att ett kreditmarknadsbolags styrelse skall ha minst fem ledamöter och att bolaget skall ha en verkställande direktör. Dessa bestämmelser föreslås alltså bli tillämpliga även på kreditmarknadsföreningarna. Tillämpliga redovisningsregler återfinns i allt väsentligt i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (se avsnitt 5). Regeringens förslag: Kreditmarknadsföreningarna skall omfattas av motsvarande ägarprövningsregler och regler om förstärkt tillsyn som gäller för kreditmark- nadsbolagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.