prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Det svenska mål 4- programmet är inriktat på att förändra arbetsorganisationen för att stärka de anställda och företagens konkurrenskraft. Av dem som omfattas av kompetensutvecklingsinsatser skall hälften vara kvinnor. har antagit ett samlat programdokument för mål 4 i . Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. (för utbildning och kompetensutveckling) är ansvarig myndighet för mål 4, även kallat Växtkraft Mål 4. I varje län, med undantag av , finns en regional kommitté bestående av bl.a. arbetsmarknadens parter som tillsammans med programkontorets regionala organisation skall svara för genomförandet av insatserna. bidrar Socialfonden med 173 miljoner ecu. Till detta kommer statlig medfinansiering med ett lika stort belopp. svarar för hälften av projektkostnaden. Gemenskapsinitiativet Employment syftar till att genom utvecklings-projekt öka möjligheterna till arbete för handikappade, utsatta grupper och ungdomar samt till att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Adapt syftar till att genom utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara av arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya jobb och stärka företagens konkurrensförmåga. Projekten skall ta hänsyn till olikheter mellan kvinnor och män. godkände operativa program för de två initiativen. Bidraget från Socialfonden uppgår till totalt 23,5 miljoner ecu för Employment och 12,8 miljoner ecu för Adapt . Inom ramen för Employment och Adapt skall metoder och verksamheter utvecklas som kan överföras till den nationella politiken. Utvecklingsprojekten är transnationella, dvs. de genomförs i samarbete med projekt i ett eller flera medlemsländer. Detta ställer krav på samordning mellan länderna avseende bl.a. ansökningstider. Ansvarig myndighet för de två initiativen är Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Programperioden för de olika strukturfondsmålen och gemenskapsinitiativen omfattar för del åren 1995/1996 till 1999. De sista utbetalningarna för programmen beräknas ske . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att utbetalningar har skett i mindre omfattning än tidigare beräknat. Detta förklaras av att verksamheten inom de olika strukturfondsprogrammen har påbörjats senare än planerat. Fastställande av programdokument, uppbyggnad av organisation och verksamhet har varit mer tidskrävande än vad som kunde förutses . Utbetalningar från EG:s övriga strukturfonder redovisas under dels anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden under utgiftsområde 19, dels anslaget avseende jordbruks- och fiskefonderna under utgiftsområde 23. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 981 265 tkr | -------------------------------------------------------------------- Beträffande de INTERREG II-program som avser gränsregionalt samarbete mellan , och kommer fr.o.m. en decentraliserad modell för beslutsfattande och finansieringsförvaltning att tillämpas. Den innebär att beslut om stöd till enskilda projekt fattas av interregionala beslutsgrupper för de olika programmen. I de svensk-finska programmen slås ländernas strukturfondsmedel samman och förvaltas som en helhet för resp. program. I programmen för och Kvarken/MittSkandia kommer därvid finska strukturfondsmedel att föras över till medan svenska struktur- fondsmedel kommer att föras över till i programmen för Barents och Skär- gården. Den finansiella förvaltningen av EU-medel skall ske på regional nivå. I flertalet program skall detta handhas av berörda länsstyrelser i medan uppgiften i två av programmen skall ligga hos regionala myndigheter i . Länsstyrelserna skall svara direkt inför för användning av medlen, rapportering, bokföring och intern revision. För de socialfondsmedel som avsatts för INTERREG II-programmen, med undantag av det svensk-danska programmet, skall AMS därmed inte längre vara fondansvarig myndighet. Enligt en lägesrapport till övervakningskommittén har 350 projekt inom ramen för mål 3-programmet beviljats stöd . Det beräknade bidraget från Socialfonden för dessa projekt uppgår till totalt ca vilket motsvarar av avsatta fondmedel för programperioden. Antalet deltagare i de berörda mål 3- projekten uppgår till totalt 75 000. I programdokumentet beräknas totalt 160 000 personer delta i mål 3-projekt . Den hittillsvarande utvecklingen visar enligt regeringens mening att mål 3- programmet har haft god genomslagskraft. Utbetalningarna för programmet från anslaget kan förväntas ligga på en hög nivå . Under /96 har förberedelser för mål 4-programmet vidtagits. , då programmet startade, har projekt godkänts i flertalet län. Regeringen bedömer att mål 4-programmet kommer i gång med full kraft och att det kan genomföras i överensstämmelse med de finansiella ramar som anges i programdokumentet. Den statliga medfinansieringen, liksom viss finansiering av administrationen av programmet, sker under innevarande år inom ramen för anslaget A 2. Mot bakgrund av att mål 4-programmets målgrupp utgörs av redan anställda är detta dock enligt regeringens mening i bristande överensstämmelse med det anslagets huvudsakliga ändamål. Regeringen föreslår därför att den statliga medfinansieringen och viss finansiering av administrationen av mål 4 skall ske inom ramen för anslaget för Europeiska socialfonden. Anslaget bör tillföras . Anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas då med motsvarande belopp. En första ansökningsomgång för gemenskapsinitiativen Employment och Adapt genomfördes . Projekt inom de två initiativen har startat . Dessa projekt, som skall vara avslutade senast vid utgången av 1998, beräknas ta i anspråk ca 45 resp. av de socialfondsmedel som avsatts för projekt inom Employment och Adapt . En andra och sista ansökningsomgång kommer att genomföras . kostnader för administration av de två gemenskapsinitiativen täcks till viss del av s.k. tekniskt stöd inom ramen för socialfondsmedlen. Överskjutande kostnader måste finansieras nationellt. Anslaget bör mot denna bakgrund tillföras för administrationen av Employment och Adapt. Prognosen för innevarande budgetår visar att utbetalningarna från anslaget understiger tidigare beräknad nivå. Tidsförskjutningar i genomförandet av strukturfondsprogrammen innebär i praktiken att programperioden i många fall blir något kortare än planerat. Med hänsyn till detta beräknar regeringen utgifterna till . beräknas utgifterna till . Regeringen beräknar anslaget till . Hänsyn har därvid tagits till hittillsvarande tidsförskjutningar i strukturfonds- programmen. Vidare har medel för den statliga medfinansieringen och administrationen av mål 4-programmet samt för administrationen av Employment och Adapt beräknats under anslaget. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet 1994/95 Utgift 166 0581) Utgiftsprognos 35 009 1995/96 Anslag 12) därav 1996 35 009 1997 Förslag 14 917 1998 Beräknat 9 604 1999 Beräknat 7 473 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Förslagsanslag om t.o.m. /96 AMU-gruppen ombildades till aktiebolag (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) och ändrade då namn till . Företaget består av ett moderbolag och ett antal dotterbolag. Överlåtelsen av verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och . De utgifter som belastar anslaget är avvecklingen av AmuGruppen AB:s outhyrda lokaler, s.k. överytor. Detta anslag är för innevarande budgetår ett förslagsanslag om . De utgifter som har belastat förslagsanslaget budgetåren 1993/94, 1994/95 samt för innevarande budgetår, har varit för avveckling av övertalig personal samt för lokalavveckling, s.k. överytor. Kostnaderna för avvecklingen av övertalig personal var tillfälliga under /94 samt under /95. Vad avser avvecklingskostnader för de återstående överytorna skall, enligt ramavtalet som skrevs då bolaget bildades mellan staten och , staten stå för 2/3 delar av hyreskostnaderna. Under /94 uppgick utgifterna för staten till för dessa överytor. För /95 uppgick utgifterna till , varav för överytor och för avveckling av övertalig personal. För innevarande budgetår har utgifterna för överytor uppgått till . För återstående delen av innevarande budgetår beräknas de uppgå till ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 14 917 tkr. | | | | Regeringen anser att det är av yttersta vikt att | | fortsätter arbetet med att intensifiera avvecklingen av de | | övertaliga lokalerna. Detta arbete måste ges en fortsatt hög | | prioritet. Enligt en av framtagen prognos för den återstående hyreskontraktstiden blir de beräknade utgifterna för staten följande: beräknas utgifterna uppgå till . beräknas utgifterna bli och beräknas utgifterna bli något lägre, . Regeringen anser det är av yttersta vikt att fortsätter arbetet med att intensifiera avvecklingen av de övertaliga lokalerna. Detta arbete måste ges en fortsatt hög prioritet. 19971) Förslag 8 0832) 1998 Beräknat 8 083 1999 Beräknat 8 083 1)Nytt anslag fr.o.m. 2)Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas utgifterna för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 8 083 tkr | | Arbetsmarknadspolitiken har efterhand fått utökade resurser. | | Antalet åtgärder har utökats och nya prövats som | | omfattningen ligger på nivåer som varit fallet i| | . Det betyder bl.a. att de resultat som tidigare | | utvärderingar har kommit fram till inte är tillämpliga på dagens| | förhållanden. Den kraftiga ökningen av antalet personer i olika | | åtgärder har också ökat risken för undanträngning av ordinarie | | arbeten. Till detta kommer de ökade insatser som bedrivs inom | | andra områden av arbetsmarknadsskäl. Det gäller t.ex. kommunernas| | ökade ansvar, utbildningssatsningarna, | | infrastrukturinvesteringar, ROT-projekt och övergången till | | målstyrning inom arbetsmarknadspolitiken. Vidare har t.ex. | | lönebildningens, arbetstidernas och arbetsrättens betydelse för | | sysselsättningen och arbetslösheten uppmärksammats i ökad | | utsträckning . Den könsuppdelade arbetsmarknaden| | hämmar rörligheten på arbetsmarknaden och är därmed också ett hinder| | för en ökad sysselsättning. Sammantaget leder detta till ett | | väsentligt ökat behov av utvärderingsstudier och annat | | underlagsmaterial i syfte att förbättra effektiviteten i | | arbetsmarknadspolitiken. | | Regeringen föreslår i forskningspropositionen (1996/97:5) att ett| | nytt oberoende av | | arbetsmarknadspolitiken inrättas fr.o.m. | | under och att EFA (Expertgruppen | | för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar) avvecklas .| | Institutets uppgift skall vara att göra löpande utvärderingar av| | arbetsmarknadspolitiken. | | Institutet skall huvudsakligen initiera och genomföra | | kvalificerade oberoende utvärderingar av | | arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser inom | | arbetsmarknads- utbildnings- och andra departements | | verksamhetsområden. Verksamheten bör omfatta ett brett spektrum | | av utvärderingar, från bredare studier av | | arbetsmarknadspolitikens samhällsekonomiska effekter till | | specifika effektivitetsundersökningar av enskilda åtgärder. | | Utvärderingarna kan genomföras av externt finansierade forskare,| | kvalificerade utredare eller som egen verksamhet. | | Inledningsvis bör institutet ha ett litet sekretariat som i | | huvudsak ägnar sig åt att initiera och finansiera externa | | uppdrag. Om verksamheten faller ut väl kan institutet | | bygga upp en intern utvärderingskompetens. Till institutet | | knyts en referensgrupp med representanter från bl.a. | | arbetsmarknadens parter. | | beräknas totalt behövas för institutets| | verksamhet. Finansieringen sker genom neddragning av anslagen | | m.m. och Forskning och utveckling inom | | arbetslivsområdet. bör ytterligare resurser kunna | | tillföras institutet. Regeringen avser att återkomma | | med förslag om en långsiktig finansiering av institutet i syfte | | att bredda den arbetsmarknadspolitiska utvärderingen. -------------------------------------------------------------------- | | | 4 Arbetslivsfrågor | | | | 4.1 Allmän inledning | | | | Arbetslivspolitiken skall motverka alla tendenser till sämre arbetsmiljö, hävda nödvändigheten av en god arbetsmiljö och stötta anställdas, skyddsombuds och arbetsgivares arbetsmiljöarbete. Dessutom skall arbetslivspolitiken främja den utveckling som består i kompetensutveckling, flexibla arbetsorganisationer, ny teknik samt jämställdhet mellan kvinnor och män. En förutsättning för arbetslivspolitikens framgångar är att den genomförs på sakliga och väl underbyggda kunskapsunderlag. Den forskning och utveckling som bedrivs inom arbetslivsområdet bör därför i hög grad vara praktisk och problemorienterad för att på ett optimalt sätt bidra till en kontinuerlig och långsiktig kunskapsutveckling. Allt större vikt läggs på de arbetsorganisatoriska frågorna till stöd för ökad produktion, god arbetsmiljö och individuell kompetensutveckling. Denna förändring återspeglas i de verksamhetsförändringar som och genomför samt i Ar- betarskyddsverkets utveckling av tillsynen av arbetsplatserna. Både för de enskilda människorna samt för företag och förvaltningar kommer anställdas möjligheter till utveckling att öka i betydelse, om de anställda skall kunna svara mot ökade krav på effektivitet, flexibilitet och kvalitet. För arbetstagarna innebär dessa krav också ökade inslag av flexibla arbetstider, mer flexibla anställningsformer och därigenom ökad osäkerhet i anställningen eller arbetsuppgifterna. Förändrad arbetsorganisation och förändrade arbetsformer med ökade inslag av arbete i grupper, projektarbete m. m. ställer nya krav på kommunikationsförmåga, samarbetsförmåga och kreativitet. För att så långt möjligt åstadkomma ett arbetsliv på lika villkor för kvinnor och män krävs att de normer, värderingar och livsmönster som karaktäriserar kvinnor och män hanteras på ett medvetet och systematiskt tillvägagångssätt. Individen påverkas kraftigt av de arbetsorganisatoriska förändringar som blir konsekvensen av nya arbetstidsavtal, nya produktionsorganisationer och reformerad arbetsrätt. Människor kommer allt oftare att byta arbetsuppgifter och arbete. Större vikt läggs på individens styrka och kompetens men också på personalpolitik och arbetsledning. Ett kraftigt ökat inslag av kompetensutveckling i arbetslivet är av avgörande betydelse för de enskilda arbetstagarnas trygghet och välbefinnande men också för möjligheter att hävda sig i en allt starkare internationell konkurrens. Utvecklingen på arbetsmarknaden och i arbetslivet innebär att frågor om arbetsmarknadens funktionssätt, arbetsrätt, partsrelationer och om förhållanden som ger en ökad psykisk belastning i arbetslivet särskilt måste uppmärksammas. Genom främjandet av flexibla arbetsorganisationer som inkluderar en individinriktad personalpolitik och kompetensutveckling kan arbetslivspolitiken bidra till kortare transaktionstider och minskade transaktionskostnader vid arbetsbyte. Inom arbetslivsområdet pågår ett intensifierat arbete inom bl.a. följande områden vilka kommer att ha särskild betydelse . tillsattes en parlamentarisk kommitté, , med uppgift att analysera de långsiktiga konsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar, att undersöka på vilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftning och att utreda konsekvenserna av EG:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet på arbetstidsområdet. lämnade ett delbetänkande (SOU 1995:92) med förslag till ändringar i arbetstidslagen med anledning av EG:s arbetstidsdirektiv. har beslutat om ändringarna (prop. 1995/96:162, bet. 1995/96:AU9, rskr. 1995/96:219). Kommittén har i en delrapport presenterat de huvudfrågor, framförallt om eventuell arbetstidsförkortning och flexiblare arbetstidsregler, som skall behandlas av kommittén i det fortsatta arbetet samt vissa utgångspunkter för de fortsatta övervägandena. Kommitténs arbete skall vara avslutat . hade i uppdrag att identifiera och söka långsiktiga lösningar på de problem som arbetsmarknadens parter anser finns på arbetsrättens område. Kommissionen slutförde sitt arbete genom att överlämna rapporten . Rapporten innehåller det av parterna förkastade förslaget till samarbetsavtal. Varken arbetsgivarnas eller arbetstagarnas representanter kunde godta slutförslaget till avtalsrekommendation. Vid regeringens överläggningar med centralorganisationerna förband sig organisationerna att ånyo förhandla om de arbetsrättsliga frågorna. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen åt Statens förlikningsmannaexpedition att utse medlare. Medlarna redovisade sitt uppdrag . Inga uppgörelser hade uppnåtts på den privata sidan. Förhandlingar pågick dock inom den offentliga sektorn. nåddes en överenskommelse mellan och . Regeringen avser att presentera förslag till ändringar i anställnings- skyddslagen som skall föreläggas . Regeringen vill åstadkomma en långsiktig och stabil arbetsrätt som främjar flexibilitet och produktivitet i företagen och den offentliga sektorn samt ger människor rättssäkerhet, trygghet och möjlighet till utveckling och inflytande. Regeringen har givit Statskontoret ett förnyat uppdrag angående före- tagshälsovården. I uppdraget ingår bl.a. att belysa och analysera före- tagshälsovårdens tjänsteutbud samt arbetssätt i förhållande till företag och förvaltningar och deras anställda. I uppdraget ingår även att belysa benägenheten hos olika kategorier av företag att anlita företagshälsovården samt företagshälsovårdens täckningsgrad i olika delar av landet. Uppdraget, som skall utföras i nära samarbete med Arbetarskyddsstyrelsen, skall redovisas till . Kvinnors villkor i arbetslivet Olika åtgärder har vidtagits för att särskilt fästa uppmärksamhet på kvinnors villkor i arbetslivet. har t.ex. ålagts att särskilt uppmärksamma kvinnors arbetsmiljö. Verket har bl.a. utvecklat formerna för hur dessa aspekter bättre skall kunna integreras i det löpande tillsynsarbetet. Inom arbetslivsforskningen är kvinnors arbetsvillkor ett prioriterat område. och lägger stor tyngd vid sådana frågeställningar i sina verksamheter. I det program - Växtkraft Mål 4 - som har utarbetet inom ramen för är satsningen på kvinnor i offentlig sektor ett prioriterat område. I den forskningspolitiska propositionen avseende ägnar regeringen ytterligare särskild uppmärksamhet åt frågor som rör kvinnors villkor i arbetslivet. Arbetslivsfondens verksamhet - liksom dess administration - upphörde (prop. 1992/93:100 bil. 11, bet. 1992/93 AU12, rskr. Regeringen uppdrog genom beslut åt att, mot bakgrund av genomförda uppföljningar och utvärderingar m.m. om Arbetslivsfondens verksamhet, analysera och sammanfatta de resultat och effekter som fondens insatser har givit upphov till. Institutet har kommit in med en delrapport. Uppdraget skall slutredovisas senast /97. Regeringen avser att därefter återkomma till . Diskriminering av funktionshindrade i arbetslivet handikapputredning lämnade i sitt slutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) ett lagförslag om arbetslivets tillgänglighet för personer med funktionshinder samt föreslog att en handikappombudsman skulle inrättas. beslöt om inrättande av den nya myndigheten fr.o.m. . I samband med att inrättades begärde att regeringen skulle belysa förutsättningarna för att ge en processförande roll och återkomma med förslag i frågan. Mot denna bakgrund har en arbetsgrupp inom utarbetat en promemoria med förslag till lag mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (Ds 1996:56). Översyn av stöd för arbetshandikappade Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att se över de sysselsätt- ningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade (dir 1996:56) inklusive arbete inom . Utredningen skall vara avslutad före utgången av . Det ligger i svenskt intresse att höga arbetsmiljökrav värnas i det europeiska samarbetet och att alltför stora skillnader mellan medlemsländerna undanröjs. Sådana skillnader kan bidra till att skapa ojämlika konkurrensförhållanden mellan och andra länder med lägre krav på arbetsmiljöområdet. verkar för att utveckla det goda arbetet på europeisk nivå genom att vidga perspektivet när det gäller arbetsmiljöfrågorna. Förutom traditionella arbetsmiljöfrågor som rör den fysiska arbetsmiljön på arbetsplatsen lägger stor vikt vid frågor om arbetsorganisation, kompetensutveckling, arbetstagarinflytande och psyko-sociala aspekter på arbetet. I handläggs ärenden som rör förhållandet till Internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns en trepartiskt sammansatt kommitté, . arbetskonferens antog en konvention (nr 176) och en rekommendation (nr 183) om arbetarskydd i gruvor. Konferensen antog även ett protokoll till konvention (nr 81) om arbetsinspektion inom industri och handel, ratificerad av . Genom protokollet utsträcks konventionens tillämpningsområde till att omfatta verksamhet inom den icke-kommersiella tjänstesektorn. De tre instrumenten kommer att föreläggas . arbetskonferens antog en konvention (nr 177) och en rekommendation (nr 184) om hemarbete. Dessa instrument kommer att föreläggas . Nya ämnen arbetskonferens är dels kontraktsarbete, dels allmänna villkor för främjandet av sysselsättning i små och medelstora företag. Båda ämnena avses slutbehandlas . höll konferensen en allmän diskussion om privata arbetsför- medlingsbyråers roll för arbetsmarknaden, vilken utmynnade i krav på revidering av konvention (nr 96) om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, ratificerad av 1950 men uppsagd 1992. har beslutat att en sådan revidering skall företas av konferens. En särskild sjöfartskonferens äger rum . På dagordningen står revidering av fem sjöfartsinstrument. Konferensens resultat kommer att föreläggas . Vid arbetskonferensens möte förrättades val till för . invaldes därvid på en nordisk plats på regeringssidan. är därtill medlem i tre och suppleant i två av styrelsens sex utskott. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd rum. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning (). Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 386 558 555 378 371 367 379 B 2. 1) 319 319 219 212 208 209 B 3. Rådet för arbetslivsforskning2) 39 35 22 26 25 26 B 4. Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 892 749 483 523 464 464 B 5. Bidrag till 4 821 6 775 6 775 4 516 4 349 4 256 4 262 B 6. Arbetsdomstolen 14 22 22 15 15 15 16 B 7. Statens förlikningsmanna- expedition 1 3 3 2 2 2 2 B 8. för arbetstagares uppfinningar 0 0 0 0 0 0 0 B 9. Internationella avgifter 21 24 23 23 24 24 24 B10. Bidrag till Stiftelsen 4 6 6 4 4 4 4 Totalt för verksamhetsområdet3) 5 247 8 638 8 487 5 662 5 528 5 367 5 388 1) /95 uppgick utgifterna för till och för till . Instituten ersattes fr.o.m. /96 av . 2) /95 uppgick Arbetsmiljöfondens utgifter till . Fondens verksamhet upphörde . 3) Totalbeloppen för budgetåren 1997-1999 överstiger summan av beloppen i tabellen, som endast upptar belopp i . 1994/95 Utgift 385 7101) Anslagssparande 50 700 1995/96 Anslag 558 096 Utgiftsprognos 555 000 därav 1996 378 500 1997 Förslag 371 194 1998 Beräknat 367 442 1999 Beräknat 379 201 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser verksamhet. () består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och (). ASS är central förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samt chefsmyndighet för YI. , som fr.o.m. är uppdelad på elva distrikt, är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt, inom arbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll och om tobak efterlevs. Vidare skall verket bl.a. utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. De övergripande målen för AV:s verksamhet är: - riskerna för ohälsa och olycksfall skall minska