prop · GK03114 · 1997-01-01 00:00:00 — Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Särredovisning av eget kapital och upplysningar om medlemsantal m.m. I 5 kap. 4 § 5 ÅRKL finns särskilda regler för medlemsbanker om indelning av eget kapital. Dessa regler är anpassade till föreningsformen. I huvudsak motsva- rande bestämmelser finns i 9 kap. 7 § andra stycket lagen om ekonomiska före- ningar. I förhållande till dessa bestämmelser tillkommer enligt ÅRKL fonden för orealiserade vinster (jfr 4 kap. 6 och 7 §§ ÅRKL och prop. 1995/96:10 del 3 s. 67-69 och 199). I 6 kap. 2 § ÅRKL föreskrivs att medlemsbanker skall lämna vissa särskilda upplysningar om medlemsantal och insatsbelopp i förvaltningsberättelsen. Motsvarande bestämmelser gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet enligt 9 kap. 9 § andra stycket 3-6 lagen om ekonomiska föreningar. De särregler som sålunda föreskrivs i ÅRKL för medlemsbanker bör enligt regeringens mening lämpligen göras tillämpliga även på kreditmarknadsföreningar. I 10 kap. lagen om ekonomiska föreningar finns bestämmelser om överskottsutdelning och annan användning av föreningens egendom. I 9 kap. 6 § tredje stycket lagen om ekonomiska föreningar föreskrivs att gottgörelse enligt 10 kap. 1 § andra stycket 1 samma lag skall redovisas som en särskild kost- nadspost. Med gottgörelse enligt nämnda lagrum avses sådan efterlikvid, återbäring eller liknande som grundas på rörelsens resultat utan att ha räknats in i det redovisade årsresultatet. Fråga uppkommer om motsvarande redovis- ningsbestämmelse bör föreskrivas för kreditmarknadsföreningar. I SFS 1996:1142 föreskrivs att nämnda bestämmelser skall kunna tillämpas även av sådana ekonomiska föreningar som väljer att upprätta årsredovisning enligt den nya årsredovisningslagen. I promemorian i förevarande lagstiftnings- ärende har däremot inte föreslagits någon motsvarande särbestämmelse för kreditmarknadsföreningar. Detta har motiverats med att kreditmarknadsföreningar bör följa de uppställningsformer som finns i ÅRKL och de principer för redovis- ning av utdelning som gäller för övriga företag som omfattas av denna lag. Ingen remissinstans har haft något att erinra mot promemorians ställningstagande. Någon motsvarande särbestämmelse finns inte heller för medlemsbanker. Regeringen ansluter sig därför till promemorians bedömning. I ekonomiska föreningar i allmänhet får även förfallna obetalda insatser räknas med bland föreningens tillgångar. Förfallna obetalda insatser tillåts dock inte öka redovisat eget kapital genom att de tas upp som tillgång i balansräkningen (se 1 kap. 3 § och 9 kap. 7 § tredje stycket lagen om ekonomiska föreningar). Enligt vad som föreslås i avsnitt 4.2 skall insatser i kreditmark- nadsföreningar betalas kontant. Motsvarande regel gäller för medlemsbanker. Det saknas därför anledning att införa en bestämmelse i ÅRKL om att obetalda insatser inte får redovisas som tillgång. 5.3 Offentlighet och sanktioner för kreditmarknadsföreningar Regeringens förslag: Kreditmarknadsföreningar skall på samma sätt som kredit- marknadsbolag omfattas av offentlighets- och sanktionsreglerna i 8 kap. nya års- redovisningslagen. Kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag skall betraktas som publika företag vid tillämpningen av lagens föreskrifter om förseningsavgifter. Promemorians förslag: Promemorian innehåller inget förslag om att värdepap- persbolag skall betraktas som publika företag vid tillämpningen av bestämmelser om förseningsavgifter. Promemorians förslag överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt promemorians förslag eller lämnat det utan erinran. har ifrågasatt om inte också alla värdepappersbolag borde behandlas som publika företag vid tillämpningen av reglerna om förseningsavgifter. Skälen för förslaget: Kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag omfattas av offentlighetsreglerna i 8 kap. i den nya årsredovisningslagen (se 8 kap. 1 § andra stycket ÅRKL). Bestämmelserna innebär bl.a. att års- och koncern- redovisningen samt revisionsberättelserna skall offentliggöras genom att inom efter fastställelsebeslutet ges in till för att kungöras i en tidning (se 8 kap. 3, 4 och 13 §§ nya årsredovisnings- lagen). Banker och hypoteksinstitut skall offentliggöra redovisningshandlingarna genom att så snart det kan ske efter fastställelsebeslutet ge in dessa till för motsvarande kungörande (se 8 kap. 5, 6 och 8 §§ ÅRKL). Reglerna i lagen om ekonomiska föreningar innebär att redovisningshandlingarna offentliggörs genom att hållas tillgängliga hos föreningen för alla som är intresserade. kan dock förelägga föreningen att ge in handlingarna till verket. Större föreningar och moderföreningar i större koncerner är dock alltid skyldiga att ge in årsredovisningen och revisionsberättelsen till . En moderförening är också utan särskilt föreläggande skyldig att ge in koncernredovisningen och koncernrevisonsberättelsen till verket (se 9 kap. 10 § lagen om ekonomiska före- ningar). Kreditmarknadsföreningar kan bedömas komma att vara av större externt intresse än flertalet av de föreningar som lagen om ekonomiska föreningar är tillämplig på. Den form för offentliggörande som föreskrivs i den nya redovisningslagstiftningen är dessutom föreskriven i EG:s redovisningsdirektiv. På grund därav bör inte offentlighetsreglerna i lagen om ekonomiska föreningar gälla för kreditmarknadsföreningar. Det är en fördel om kreditmark- nadsföreningar omfattas av samma offentlighetsregler som kreditmarknadsbolag. Kreditmarknadsföreningar bör alltså omfattas av offentlighetsreglerna i 8 kap. nya årsredovisningslagen. För kreditmarknadsbolag gäller enligt 8 kap. nya årsredovisningslagen vissa sanktionsregler som blir tillämpliga om bolaget dröjer med att sända in redovisningshandlingarna. Det är regler om förseningsavgifter (8 kap. 5-11 §§), personligt betalningsansvar för styrelseledamot och verkställande direktör (8 kap. 12 §) och vite (8 kap. 13 §). Det finns inget bärande skäl för att i detta avseende särbehandla kreditmarknadsföreningarna i förhållande till bolagen. Kreditmarknadsföreningarna bör därför lyda under samma sanktionsregler som motsvarande bolag. När det gäller ekonomiska föreningar saknas associationsrättsliga regler om indelning i publika och privata företag. En sådana gränsdragning föreskrivs dock för kreditmarknadsbolag. Gränsdragningen har betydelse för storleken av de avgifter som ett företag kan få betala, om detta försummar att ge in redovis- ningshandlingarna inom föreskriven tid (se 8 kap. 6 § nya årsredovisningslagen). Det är i och för sig möjligt att utforma en regel enligt vilken storleken av förseningsavgifter görs beroende av om en kreditmarknadsförening i det enskilda fallet motsvarar vissa kriterier av betydelse för en indelning i privata och publika bolag (jfr 1 kap. 4 § aktiebolagslagen). En sådan reglering torde dock innebära tillämpningssvårigheter som knappast står i proportion till de skillnader som reglerna innehåller. Härtill kommer att företag som fått tillstånd att driva finansieringsverksamhet i normalfallet kan antas komma att angå en större krets av intressenter. Sistnämnda skäl är dock relevant även beträffande kreditmarknadsföreningar och, som varit inne på, bolag som bedriver värdepappersrörelse. Samtliga kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag bör därför behandlas som publika företag vid tillämpningen av bestämmelserna i 8 kap. 6 § nya årsredovisningslagen om förseningsavgifter. En bestämmelse med denna innebörd bör intas i 8 kap. 1 § ÅRKL. 5.4 Delårsrapporter i kreditinstitut och värdepappersbolag Regeringens förslag: Samtliga kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag skall åläggas att avge minst en delårsrapport under räkenskapsåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: är större kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag skyldiga att avge minst en delårsrapport under ett räkenskaps- år som omfattar mer än 10 månader. Motsvarande skyldighet gäller när dessa bolag är moderföretag i större koncerner (se 8 kap. 1 § andra meningen ÅRKL). Om till- gångarnas nettovärde överstiger 1000 basbelopp eller om antalet anställda överstiger 200 föreligger ett större bolag resp. en större koncern, se 10 kap. 3 § andra och fjärde stycket aktiebolagslagen. Banker och hypoteksinstitut är skyldiga att avge delårsrapport oavsett verksamhetens omfattning (se 8 kap. 1 § första meningen ÅRKL). Frågan om delårsrapporter i kreditinstitut och värdepappersbolag behandlades i samband med införlivandet av EG:s redovisningsdirektiv med svensk rätt. Regeringen fann då - bl.a. mot bakgrund av den förhållandevis korta anpassnings- tid som skulle medges för berörda företag och myndigheter - inte skäl för att föreslå någon ändring av gällande regler för när kreditmarknadsbolag och värde- pappersbolag enligt lag måste avge delårsrapport (se prop. 1995/96:10 del 3 s. 166). När nu kreditmarknadsföreningar skall inordnas under ÅRKL bör frågan om avgivande av delårsrapport prövas mera förutsättningslöst för samtliga kreditinstitut och värdepappersbolag. Det kan då konstateras att informationen om framför allt resultatet i tätare intervall än per helår blivit av en allt större betydelse för externa intressenter på det finansiella området. Det är viktigt att förändringar i verksamheten tidigt kommer inte bara till tillsynsmyndigheternas vetskap utan även till andra intressenters kännedom. De kapitaltäckningsregler som gäller för kreditinstitut och värdepappersbolag innebär också att relativt omfattande rapporter om företagets resultat och ställning regelbundet måste tas fram. Mot denna bakgrund är det mindre befogat att uppställa regler som innebär att endast större kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag måste upprätta och tillhandahålla delårsrapporter. Nettovärdet av tillgångarna i ett nystartat finansiellt företag torde också komma att uppgå till 1000 basbelopp. Därmed blir en tvåårsgräns, och framför- allt en gräns vid 200 anställda, mindre ändamålsenlig. är det av värde att gemensamma bestämmelser gäller för banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag. Som framhållits har delårsrapporter en viktig funktion för genomlysning av verksamhet i finansiella företag. Det framstår därför som mest ändamålsenligt att reglerna om delårsrapporter för kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag ändras. Samtliga kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag bör därför - på samma sätt som banker och hypoteksinstitut - åläggas att avge minst en delårsrapport under räkenskapsåret enligt härom. Även när det gäller skyldigheten för moderföretag att lämna uppgifter för koncernen bör bestämmelserna för nu nämnda företag enhetliggöras (se 9 kap. 3 § 2 ÅRKL). När det gäller sådana finansbolag och kreditaktiebolag som fortfarande kan bedriva verksamhet med stöd av viss övergångsreglering saknas dock skäl för att ändra nuvarande ordning som innebär att delårsrapporter bara krävs av större företag. De lagändringar som erfordras för att ekonomiska föreningar skall få bedriva finansieringsverksamhet bör träda i kraft den 1 juli 1997.Några föreningar som är kreditmarknadsföreningar finns inte . Normalt föreligger därför inte något behov av särskilda övergångsregler till lagändringarna i detta sammanhang. Vissa av ändringarna i redovisningsbestämmelserna i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepppersbolag berör dock befintliga kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag. I övergångsreglerna till denna lag bör därför föreskrivas att bestämmelserna skall tillämpas första gången på räken- skapsår som påbörjas efter . De föreslagna lagändringarna kan inte bedömas få några effekter på samhällseko- nomin i stort. Någon nyetablering av betydelse är sålunda inte att vänta. För kommer lagändringarna att innebära ett visst föreskriftsarbete. Detta föreskriftsarbetet är emellertid av övergående art. Kostnaden för tillståndsansökningar bör avgiftsfinansieras. Avgiftens storlek bör bestämmas enligt lämplig avgiftsklass i avgiftsförordningen (1992:191). Av- giftsinkomsterna redovisas under en inkomsttitel på statsbudgeten. Beträffande den löpande tillsynen innebär förslaget att omfattningen av uppgifter kan komma att öka om det tillkommer nya kreditmarknadsföretag som inte skulle ha etablerats utan den nya möjligheten att bedriva finansierings- verksamhet i ekonomisk förening. Såsom anförts finns det dock ingen grund för att anta någon nyetablering av betydelse. Det finns därför inte heller anledning att räkna med några betydelsefulla ökningar av kostnaderna varken för tillstånd och löpande tillsyn eller för de domstolar som har att överpröva beslut. De nya redovisningsregler som föreslås innebär en utvidgning av skyldigheten för kredtmarknadsbolag och värdepappersbolag att rapportera ekonomisk information, främst genom att vissa storlekskriterier tas bort. Emellertid avser skyldigheten information som företagen behöver ta fram oftare än vad lagförslagen kräver. nämnda företag bedriver dessutom en verksamhet som innebär att de relativ snart efter det att verksamheten inletts överskrider den omsättningsgräns som tidigare gällt. Förslagen till ny redovisningslagstiftning kan sålunda inte bedömas medföra annat än marginella ekonomiska konsekvenser för berörda företag. Inte heller för PRV, som i någon mån berörs av de nya in- formationsreglerna, och vars verksamhet i likhet med är avgiftsfinansierad, kan merkostnaderna förväntas bli annat än marginella. Sammantaget kan de ekonomiska konsekvenserna av lagförslagen bedömas som för- sumbara. De ändringar som görs i detta sammanhang är i huvudsak en följd av att lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall tillämpas även på ekonomiska föreningar som bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet. Denna lag kommer därmed att gälla för samtliga kreditmarknadsföretag, dvs. såväl aktiebolag som bedriver finansieringsverksamhet (kreditmarknadsbolag), som ekonomiska föreningar som bedriver sådan verksamhet (kreditmarknadsföreningar). Lagen om kreditmarknadsbolag föreslås därför byta namn till lagen om finansieringsverk- samhet. På flera ställen talas det i denna lag i den nuvarande lydelsen om "bolaget". Detta ord föreslås bytas ut mot det associationsneutrala "företaget". På vissa ställen där det talas om aktier har bestämmelserna kompletterats med ordet "andelar". Ordet "kreditmarknadsbolagkreditmarknadsföretagfinansie- ringsverksamhet". Sådana ändringar tas inte upp nedan. 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag 2 kap. 4 § (Jfr 2 kap. 4 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.1. Ett nytt tredje stycke föreskriver att insatserna i en kreditmarknadsförening alltid skall fullgöras i pengar. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för medlemsbanker enligt 1 kap. 4 § första stycket andra meningen lagen (1995:1570) om medlemsbanker och förslaget till 5 kap. 1 § tredje stycket samma lag. 5 kap. 4 a § (Jfr 5 kap. 4 a § i promemorians förslag) Bestämmelsen har närmare behandlats i avsnitt 4.2. I denna nya paragraf föreskrivs att en kreditmarknadsförenings styrelse är skyldig att upprätta en särskild balansräkning om det finns anledning att anta att kreditmarknadsföreningen inte kan uppfylla kravet på kapitaltäckning i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag (kapitaltäckningslagen). Om balansräkningen visar att kravet inte är uppfyllt skall styrelsen genast underrätta . Bestämmelsen motsvarar vad som föreskrivs för sparbanker och medlemsbanker i 7 kap. 4 § första stycket andra punkten bankrörelselagen (1987:617). Eftersom balansräkningen avser att visa huruvida kravet på kapitaltäckning enligt kapitaltäckningslagen är uppfyllt skall den upprättas enligt de regler som gäller för redovisning av sådan kapitaltäckning. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 1 kap. 1 § (Jfr 1 kap. 1 § i promemorians förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka företag som skall tillämpa lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). Ändringen av första stycket innebär att även sådana föreningar som bedriver finansieringsverksamhet enligt lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet (kreditmarknadsföreningar) skall tillämpa ÅRKL. Enligt bestämmelsen inordnas kreditmarknadsföreningar under begreppet kreditinstitut tillsammans med främst kreditmarknadsbolag och banker. 2 kap. 1 § (Jfr 2 kap. 1 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 5.1. I paragrafens andra stycke regleras vilka företag som måste ta in en finansieringsanalys i årsredovisningen. På samma sätt som för kredit- marknadsbolag och värdepappersbolag föreskrivs att större kreditmark- nadsföreningar måste upprätta en finansieringsanalys. Med större kreditmarknadsföreningar avses föreningar av sådan storlek att det gällt ett krav på auktoriserad revisor enligt 8 kap. 5 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 5 kap. 4 § (Jfr 5 kap. 4 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2. En ändring har gjorts i femte punkten. För kreditmarknadsföreningar föreskrivs samma uppdelning beträffande eget kapital som för medlemsbanker. 6 kap. 2 § (Jfr 6 kap. 2 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2. Paragrafen reglerar vissa särupplysningar som måste lämnas i förvalt- ningsberättelsen. Ändringen innebär att kreditmarknadsföreningar skall i för- valtningsberättelsen lämna samma särupplysningar om medlemsantal och insatser som medlemsbanker skall göra. 7 kap. 1 § (Jfr 7 kap. 1 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.1. Ändringen av andra stycket har gjorts för att beakta att kreditmark- nadsföreningar skall omfattas av . Bestämmelserna innebär att endast sådana kreditmarknadsföreningar som är moderföretag i större koncerner behöver upprätta en finansieringsanalys för koncernen. Avgörande blir således om koncernens verksamhet överstiger vissa storlekskriterier (se 8 kap. 5 § första och tredje stycket lagen om ekonomiska föreningar). Motsvarande storlekskriterier gäller för kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag. 8 kap. 1 § (Jfr 8 kap. 1 § i promemorians förslag) Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.3. Genom vad som föreskrivs i 8 kap. 1 § andra stycket ÅRKL kommer kreditmarknadsföreningar att omfattas av bestämmelserna om offentliggörande i 8 kap. nya årsredovisningslagen (1995:1554). Det innebär bl.a. att är registreringsmyndighet för kreditmarknadsföreningarna och att sådana föreningar skall ge in redovisningshandlingarna dit. Det nytillkomna tredje stycket innebär att kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag alltid skall anses som publika företag vid tillämpningen av reglerna om förseningsavgifter i 8 kap. 6 § årsredovisningslagen. 9 kap. 1 § (Jfr 9 kap. 1 § i promemorians förslag) Bestämmelserna har kommenterats i avsnitt 5.4. Ändringen av paragrafens första mening innebär att såväl kreditmarknadsföretag som värdepappersbolag skall, oavsett storlek, avge delårsrapport minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än . Med "övriga aktiebolag" i andra meningen avses sådana finansbolag och kredi- taktiebolag som fortfarande förekommer enligt viss övergångsreglering (jfr 1 kap. 1 § första stycket ÅRKL och prop. 1995/96:10 del 3 s. 170-171). 9 kap. 3 § (Jfr 9 kap. 3 § i promemorians förslag) Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.4. Paragrafens första punkt har ändrats för att beakta att ÅRKL skall tillämpas även på kreditmarknadsföreningar. Ändringen medför att sådana föreningar skall, på samma sätt som medlemsbanker, lämna delårsrapport även till de medlemmar som begär det. Ändringen av tredje punkten innebär att kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag skall, oavsett storlek, i delårsrapporten lämna vissa upp- gifter för den koncern där företaget är moderföretag. Därmed gäller samma regler som för banker och hypoteksinstitut. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker 5 kap. 1 § Ändringen innebär ett förtydligande såvitt avser förlagsinsatser i medlemsbanker. Sådana insatser skall i enlighet med vad som är fallet med andra insatser alltid tillskjutas i pengar. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 4 kap. 3 § (Jfr 4 kap. 3 § i promemorians förslag) Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.2. Ändringen innebär att en medlem i en kreditmarknadsförening kan erhålla återbetalning av en s.k. överinsats, dvs. en insats som denne inte är skyldig att delta med, endast om det kan ske med hänsyn till kapitaltäckningsreglerna i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar i kreditinstitut och värdepappersbolag. Föreskriften överensstämmer i sak med motsvarande bestämmelse i 4 kap. 3 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 8 kap. 13 § (Jfr 8 kap. 13 § i promemorians förslag) I paragrafen regleras revisionsberättelsens innehåll. Av paragrafen följer att revisor bl.a. skall uttala sig om huruvida års- och koncernredovisningen över- ensstämmer med lag. Paragrafen har ändrats som en följd av att ekonomiska föreningar har beretts möjlighet att tillämpa nya årsredovisningslagen (1995:1554), se SFS 1996:1142. Ändringarna nu föranleds av att kreditmarknadsföreningar skall omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). De uttalanden och upplysningar som skall lämnas i revisionsberättelsen måste anpassas efter tillämplig årsredovisningslag. 9 kap. 17 § (Jfr 9 kap. 15 § i promemorians förslag) Iparagrafen, som är ny, erinras om att kreditmarknadsföreningar skall tillämpa ÅRKL istället för redovisningsbestämmelserna i 9 kap. lagen om ekonomiska föreningar (jfr även 1 kap. 1 § ÅRKL). 10 kap. 6 § (Jfr 10 kap. 6 § i promemorians förslag) Ändringen som kommenterats utförligt i avsnitt 4.3 innebär en modifikation av reservfondsreglerna för kreditmarknadsföreningar, i förhållande till vad som gäller för allmänna ekonomiska föreningar. 11 kap. 7 § (Jfr 11 kap. 7 § i promemorians förslag) Genom ändringen klargörs att de bestämmelser om underskrift av årsredovisning m.m. som gäller för styrelse och styrelseledamöter enligt olika årsredovisnings- lagar, skall tillämpas även på likvidatorerna i en ekonomisk förening i allmänhet resp. en kreditmarknadsförening i likvidation. Bestämmelsen motsvarar vad som föreskrivs bl.a. i 13 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) och 10 kap. 8 § bankaktiebolagslagen (1987:618). 11 kap. 12 § (Jfr 11 kap. 12 § i promemorians förslag) Genom ändringen preciseras olika bestämmelser i de nya årsredovisningslagarna som inte behöver tillämpas om en ekonomisk förening i allmänhet resp. en kreditmarknadsförening har trätt i likvidation. Motsvarande undantag föreskrivs bl.a. i 13 kap. 12 § aktiebolagslagen och 10 kap. 13 § bankaktiebolagslagen. 13 kap. 1 § (Jfr 13 kap. 1 § i promemorians förslag) Paragrafen har ändrats för att ta hänsyn till att kreditmarknadsföreningar skall tillämpa ÅRKL. 8.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 8 kap. 5 § Förslaget, som har behandlats närmare i avsnitt 4.1 innebär att sekretess råder i ärende hos statlig myndighet beträffande innehav av andelar i kreditmarknadsföreningar och medlemsbanker. Förteckning över remissinstanser; Promemoria med utkast till lagrådsremiss Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området