prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — 1995/96:150) förändringar av tandvårdsförsäkringen i två steg. Det första steget avser en revidering av gällande tandvårdstaxa per i syfte att bl.a. förenkla taxan i enlighet med vad som redovisades i den återkallade propositionen. I anslutning härtill bör även subventionsnivåerna i taxan ändras och försäkringsersättningen för ädelmetall i princip slopas. Sammantaget skall dessa åtgärder leda till att den tidigare fastställda utgiftsramen för tandvårdsförsäkringen för sänks med till räknat på helår. RFV har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till en reviderad taxa på basis av vad som ovan redovisats och regeringen har beslutat om att en reviderad tandvårdstaxa skall införas fr.o.m. . Det andra steget avser ett slopande av subventionerna i tandvårdsförsäkringen från , med undantag för att ett ekonomiskt stöd skall finnas kvar för vissa särskilda patientgrupper. För detta ändamål har regeringen för avsikt att avsätta ett belopp på högst avseende . Försöksverksamheterna med alternativa ersättningssystem ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Tidsperioderna för | |försöksverksamheterna i och läns | |landsting och med alternativa ersätt-| |ningssystem inom vuxentandvården förlängs längst till ut-| |gången av . Skälen för regeringens förslag: Försöksverksamheter med alternativa ersättningssystem för vuxentandvård har - med medgivande - bedrivits sedan slutet av inom folktandvården i och samt i . Dessa försök var ett viktigt led i arbetet med att förändra ersättningssystemet. Försöksperioden för dessa har i olika omgångar förlängts och utlöper vid utgången av . En kontinuerlig uppföljning av verksamheterna och resultaten härav redovisas i de referensgrupper i vilka bl.a. företrädare för ingår. I den återkallade propositionen om en reformerad tandvårdsförsäkring lämnas en ingående redovisning av försöken och de hittillsvarande erfarenheterna från dessa. Den senaste halvårsuppföljningen visar att de positiva effekterna för patienter och tandhälsa förstärkts ytterligare. Fråga har uppkommit om försöksperioden skall förlängas ytterligare. Regeringen har gjort den bedömningen att detta bör kunna ske för att i första hand bereda möjlighet för de patienter som omfattas av försöksverksamheterna i och att fortsätta även inom ramen för det alternativa ersättningssystemet. avses tandvårdsförsäkringen ges en annan inriktning, som kommer att innebära att dessa patienter kan fortsätta i ett likartat system, dock utan försäkringssubventioner. En förutsättning för en förlängning med är emellertid att den fasta ersättningen från försäkringen beloppsmässigt anpassas till de villkor som kommer att gälla tandvård i allmänhet fr.o.m. , då den reviderade taxan träder i kraft. Regeringen avser därför att göra erforderliga ändringar i förordningen (1991:1234) om försöksverksamhet inom Ansvaret för patienter mellan ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Bestämmelserna i 2 kap.3 § lagen om| |allmän försäkring (AFL) ändras för att klarlägga| |folktandvårdens respektive den allmänna sjukförsäkringens| |ansvar för patienter som fyllt 19 men inte . Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i 2 kap. 3 § andra stycket AFL anses inte helt korrespondera med bestämmelserna i tandvårdslagen vad gäller det ekonomiska ansvaret för patienter . Till följd härav anser regeringen att ett klargörande är motiverat och att det skall ske genom en ändring i 2 kap. 3 § AFL. Innebörden av den föreslagna ändringen är att folktandvården har det ekonomiska ansvaret för patienten under hela det kalenderår under vilket denne fyller . Den allmänna försäkringen övertar således det ekonomiska ansvaret för patienten under det kalenderår då denne fyller även om behandlingen påbörjats tidigare. Den föreslagna ändringen beräknas inte leda till några ökade försäkringskostnader. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 15 637 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen har i särskild proposition föreslagit en | |reformering av förmånssystemet för läkemedel | |1997. Vidare föreslås bl.a. att kostnadsansvaret för | |läkemedelsförmånen flyttas över från sjukförsäkringen till| |sjukvårdshuvudmännen . | | På tandvårdsområdet föreslås ändring i 2 kap. 3 § AFL i| |klargörande syfte vad gäller fördelningen av det | |ekonomiska ansvaret mellan landstingen och | |sjukförsäkringen i fråga om tandvård för personer i åldern| |19 till . Vidare föreslås att godkänner| |att tidsperioden för försöksverksamheterna i läns| |landsting och med alternativa | |ersättningssystem förlängs längst till utgången av .| ------------------------------------------------------- Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Beträffande tillämpningen av de redovisade och gällande ersättningsreglerna för vårdförmåner i internationella förhållanden kan konstateras att krav- och betalningsprocessen är både komplicerad och tidsödande med stora eftersläpningar som följd. Det är därför ännu inte möjligt att göra en tillförlitlig bedömning av hur stora nettokostnaderna kommer att bli för sjukförsäkringen. Det står dock klart att vårdförmånerna för de utomlands bosatta pensionärerna och deras familjemedlemmar kommer att bli den största utgiften under anslagsposten för svenskt vidkommande. Sammantaget gäller således att det kommer att dröja innan det står klart hur stora årliga nettokostnader de internationella åtagandena kommer att ge upphov till. Trots vidtagna åtgärder har försäkringskostnaderna för läkemedelsförmånen fortsatt att öka mer än vad prognoserna förutsett. För /96 är ett överskridande av anslagsposten att vänta av skäl som tidigare redovisats. Det bör dock framhållas att utgiftsökningen varit måttlig jämfört med föregående år, men att erfarenheterna visar att utvecklingen är svår att bedöma även på kort sikt. I denna resultatbedömning bör dock framhållas att de ökade läke- medelsutgifterna för sjukförsäkringen inte bara har negativa effekter för samhället, eftersom övergången till nya och bättre men dyrare läkemedel också innebär vinster för sjukvårdssektorn - t.ex. genom färre operationer - och bättre livskvalitet för många människor. Som verksamhetsmål för RFV har i fråga om läkemedelsförmånen för /95 gällt att pris- och kostnadsutvecklingen för prisnedsatta läkemedel bör begränsas. Vid bedömningen av om detta mål uppnåtts kan konstateras att målet torde ha uppfyllts åtminstone vad gäller prisutvecklingen på redan befintliga produkter. För dessa har producentpriserna tillåtits stiga med i genomsnitt , vilket får anses vara tillfredsställande. För nya produkter som prissatts under budgetåret kan konstateras att priserna i i stort sett ligger på den internationella nivån. Prissättningen på alla nya produkter följs upp regelbundet av RFV med avseende på bl.a. produkternas internationella priser. Vissa prissänkningar har skett efter hand på den svenska marknaden. Det kan nu konstateras att de genomförda åtgärderna har haft avsedd effekt på den svenska marknaden vad gäller utgifterna. Dessa bedöms t.o.m. - enligt vad RFV redovisat - kunna underskrida den utgiftsram som gäller fram till då den reviderade tandvårdstaxan avses träda i kraft. Det finns dock en risk att de aviserade ändringarna i försäkringen leder till en temporärt ökad efterfrågan på tandvård . Ersättning till sjukvårdshuvudmännen m.m. Om ett genomförande av förändringen av administrationen av pensionärernas sjukhusvårdsavgifter sker, bedöms detta vara aktuellt tidigast . Det innebär att beloppet avseende de företagna sjukvårdsavdragen på pensionsutbetalningarna skall tillföras sjukförsäkringen även för . Efter korrigering för detta och av nettoutgifterna för de internationella betalningsströmmarna har regeringen räknat med att det för denna anslagspost uppstår ett tillfälligt överskott på ca för beroende på att storleken på sjukhusvårdsavdrag överskrider utbetalningarna till sjukvårdshuvudmännen som en följd av att ersättningarna från sjukförsäkringen till huvudmännen successivt har reducerats. beräknas överskottet - under förutsättning av oförändrade förhållanden - till lika stora belopp. Det är dock regeringens avsikt att ändra på detta förhållande, i första hand genom att administrationen av sjukhusvårdsavgifterna för pensionärer förs över till sjukvårdshuvudmännen. Regeringen har utgått från RFV:s anslagsprognos för . Med utgångspunkt från denna har en viss volym- och prisuppgång för beaktats, liksom en fortsatt övergång till allt dyrare men bättre läkemedel. Vidare har hänsyn tagits till effekterna av de besparingsåtgärder som trätt i kraft samt effekterna av ett genomförande av förslaget från HSU 2000 samt att sjukvårdshuvudmännen kompenserats för de merkostnader som uppstår till följd av åtagandet att kostnadsfritt tillhandahålla insulin till vissa diabetiker enligt en tidigare träffad överenskommelse med . Sammantaget leder dessa olika åtgärder till en beräknad anslagspost för läke- medelsförmånen på . har med hänsyn till förväntad fortsatt kostnadsutveckling och aviserade besparingar utgifterna beräknats till 15 041 resp. . Regeringen har dock, som redovisats, föreslagit att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen förs över till sjukvårdshuvudmännen och att dessa skall erhålla ersättning genom ett särskilt statsbidrag. I sin ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150) har regeringen aviserat en revidering av tandvårdstaxan per , varvid ersättningsreglerna och arvodesnivåer avses bli så utformade så att årskostnaderna för tandvård inte överskrider . Den reviderade taxan kommer att träda i kraft . innebär detta, sedan regeringen tagit hänsyn till en viss kostnadsutveckling, ett anslagsbelopp på . har utgifterna beräknats till och för till . Bidrag till hälso- och sjukvård ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 753 4671) 1995/96Anslag1 345 825 Utgiftsprognos1 374 930 därav 1996 888 448 1997 Förslag 908 150 1998 Beräknat941 424 1999 Beräknat972 288 1 Beloppen anges i tusental kr Från detta anslag utbetalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen i enlighet med de årliga överenskommelser som träffas mellan staten och om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. För /96 utbetalas från anslaget bl.a. ett särskilt bidrag till hälso- och sjukvård. Dessutom utbetalas medel till rehabilitering för äldre och funktionshindrade, särskild ersättning till psykoterapeutisk verksamhet, ersättning för informationsförsörjning samt ersättning för handledning av kiropraktorer. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripande för att förhindra spridning av smittsam sjukdom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) för läkemedel m.m. vid behandling för en samhällsfarlig sjukdom betalas också ut från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Under /96 har också ersättningar för sjukvårdhuvudmännens administration av ersättningar till privata vårdgivare för lämnats från anslaget. Ramen för de medel som fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen som bidrag till hälso- och sjukvården uppgår för till . Medlen utgår dels från detta anslag, dels från sjukförsäkringen. träffades en överenskommelse om statsbidragen till sjukvårdshuvudmännen för . Regeringen har godkänt överenskommelsen. Regeringen har överlämnat en skrivelse (skr. 1995/96:122) till med redogörelse för överenskommelsen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för . har i en rapport redovisat resultatet av en uppföljning av vårdgarantin som genomfördes /96 och funnit att väntetiderna för de diagnoser som omfattas av vårdgarantin har ökat . har ökningen varit särskilt markant, bl.a. till följd av de omfattande vårdstrejker som pågick /96. Några sjukhus- och klinikledningar har också uppgivit att vårdgarantin inneburit att andra vårdbehov har trängts undan, men variationerna mellan specialiteterna är stora. Den vårdgaranti som ingår överenskommelse innebär att den tidigare vårdgarantin har utvecklats till att omfatta även tillgängligheten till basal hälso- och sjukvård i primärvården samt till bedömning av specialist efter det att remiss har utfärdats. Vidare skall särskilda nationella vårdprogram upprättas för vissa patienter som lider av allvarlig kronisk sjukdom. Syftet är bl.a att patienter oberoende av bostadsort skall få tillgång till jämförbar vårdkvalitet och vårdinnehåll vid en allvarlig kronisk sjukdom. Det första nationella vårdprogrammet skall avse diabetes. Under /95 disponerade från förslagsanslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. I årsredovisning avseende /95 redovisas att hade förbrukats vid budgetårets utgång. En orsak till att det fanns oförbrukade medel /95 av de medel, som disponerades, är att vissa fördröjningar hade uppstått vid sjukvårdshuvdmännens ansökningar av medel som anslagits för rehabilitering av äldre och funktionshindrade. för /96 föreskriver dock att dessa medel får disponeras även under detta år. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 908 150 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och| |försäkringsersättningar bör ses över. Insatserna för att se| |över och ersätta vårdgarantin bör förstärkas. har det skett betydande förändringar i statsbidragen till kommuner och landsting. Ramen för de medel som fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen som statsbidrag har minskat och behoven av styrning har i vissa fall förändrats. Detta innebär enligt regeringens mening att förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. bör ses över. Översynen bör genomföras i samband med höstens överläggningar med sjukvårdshuvudmännen. Regeringen anser vidare att arbetet med att förnya och ersätta den nuvarande vårdgarantin särskilt bör uppmärksammas vid de kommande överläggningarna mellan företrädare för staten och . Erfarenheterna visar att arbetet med att ta fram nationella vårdprogram och vårdkontrakt är mer omfattande och tar än beräknat. Insatserna för att se över och ersätta vårdgarantin inför kommande år bör därför förstärkas. Inriktningen bör vara bl.a. att stärka patienternas ställning. Regeringen anser sammanfattningsvis att förordningen (1984:908) Om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. bör ses över samt att insatserna för att se över och ersätta vårdgarantin bör förstärkas. Anslaget för beräknas uppgå till . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas anslaget uppgå till 941,4 respektive . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 172 9651) Reservation 24 657 1995/96Anslag 272 830 Utgiftsprognos 290 117 därav 1996 210 692 1997 Förslag 150 887 1998 Beräknat155 622 1999 Beräknat160 591 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas utgifter för särskilda insatser för att förebygga spridningen av hiv/aids. Medlen skall användas till information och kunskapsspridning, stöd till psykosocialt arbete och utvecklingsarbete. Från anslaget utbetalas vidare ett extra bidrag till landsting och kommuner som stöd till förebyggande insatser mot spridning av hiv/aids. Bidrag till forskning lämnas, förutom från detta anslag, dels från anslaget 9. : Forskningsmedel, dels från det under utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning upptagna anslaget till . Forskning kring hiv/aids sker vidare bl.a. inom ramen för . De medel som tidigare anvisades under detta anslag för att utveckla en offensiv narkomanvård har förts till ramanslag och den särskilda anslagsposten för utvecklingsinsatser. har i sin årsredovisning och i den fördjupade an- slagsframställningen redovisat hur de anslagna medlen använts och lämnat förslag till framtida inriktning. Ett nationellt policydokument för hiv/aids-prevention har tagits fram och fastställts av aids-rådet, som har en rådgivande funktion i institutets arbete. Sammantaget kan konstateras att insatserna har varit framgångsrika. Den hotande epidemin har inte fått den omfattning i som man tidigare fruktat, sannolikt tack vare tidiga, konsekventa och fortgående insatser. har förblivit ett land med låg förekomst av hiv-infektion trots ett omfattande resande och invandring från länder med hög förekomst av hiv/aids. Oroande är dock att smittspridningen bland män som har sex med män inte har bromsats liksom att insatser riktade till invandrare ännu ej genomförts i tillräcklig omfattning av berörda aktörer. har som grund för den fördjupade anslagsframställningen låtit utföra en rad studier och utvärderingar av såväl attityder till bl.a. hiv/aids som av olika insatser. En utvärdering har gjorts av det s.k. extra bidraget som främst ges till storstadsregionerna. I denna konstateras att, med något undantag, ett avancerat och mångfacetterat arbete bedrivs som bygger på genomarbetade handlingsprogram. Insatserna dokumenteras i allmänhet men det är inte alltid som det sker en tillräcklig analys vad avser ändamålsenlighet och måluppfyllelse. Den utvärdering som gjorts av de tre frivilligorganisationer, Noaks ark, () och (), som får de största bidragen, pekar på att organisationerna har en hög och delvis unik kompetens och att deras insatser fyller en viktig funktion inte minst genom att de engagerar medlemmar och aktivister och skapar en social rörelse kring dessa frågor. En viktig bas för ett fortsatt effektivt arbete för att förebygga hiv/aids är god kunskap om befolkningens attityder, moraluppfattningar och beteenden ifråga om sexualitet. genomför därför en studie kring sexualitet och hälsa vilken beräknas bli klar . Spridningen av smitta bland män som har sex med män fortsätter i samma takt som tidigare vilket har föranlett två riktade studier för att öka kunskaperna om denna grupp. Utvärderingar har också påbörjats av det psykosociala stödet till hiv-smittade i syfte att förbättra insatserna och därigenom minska smittspridningen. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 150 887 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Insatser för att förebygga hiv/aids bör ges fortsatt hög| |prioritet inom alla delar av samhället. En ökad| |koncentration bör ske till insatser riktade mot de| |grupper där riskbeteendet är som störst och där en| |fortsatt hög smittspridning sker. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att insatserna för att förebygga hiv/aids måste ges fortsatt hög prioritet på alla samhällsnivåer. Kommuner och landsting måste så långt möjligt integrera det hiv/aids- preventiva arbetet i den reguljära verksamheten. Frivilligorganisationernas kunskap och engagemang måste tas tillvara och utvecklas. Det finns dock ett fortsatt behov av central kunskapsuppbyggnad och samordning av olika insatser. Detta motiverar, tillsammans med behovet av särskilda insatser framförallt i storstäderna, enligt regeringens mening att särskilt anvisar medel för att förebygga spridningen av hiv/aids. De utvärderingar som har gjorts visar på att insatserna i huvudsak fyller sitt syfte men att ytterligare förbättringar kan göras. För det första är det viktigt att insatserna också på ett lokalt och regionalt plan sker inom ramen för sammanhållna handlingsprogram med en tydlig målsättning att förebygga spridning av hiv/aids. För det andra bör insatserna i ökad utsträckning riktas mot de grupper som löper störst risk att smittas av hiv/aids. Metoder för att nå dessa grupper behöver vidareutvecklas. För det tredje behöver samarbetet mellan olika aktörer fördjupas så att största möjliga effekt kan nås och dubbelarbete undvikas. bör här bidra med att ta fram kunskap och samordna olika aktiviteter medan de konkreta insatserna riktade till hela befolkningen eller grupper i denna i första hand bör utföras av aktörer på kommunal- eller landstingsnivå samt genom frivilligorganisationer. För det fjärde är det viktigt att stödet till de frivilliga organisationerna prioriteras och att deras kompetens tas tillvara och vidarutvecklas. Det är i detta sammanhang viktigt att en del av stödet ges obundet för att bibehålla organisationernas oberoende och frihet. För att möjliggöra en uppföljning och utvärdering bör dock stödet även i fortsättningen vara förknippat med krav på redovisning från de mottagande organisationerna. För det femte måste stödet och insatserna fortlöpande följas upp och utvärderas. Regeringen stödjer således inriktning och ambitioner inom detta område. Det är också av stor vikt att den kunskap som erhålls snabbt sprids och får genomslag även lokalt och regionalt så att det hiv/aids-preventiva arbetet ytterligare kan effektiviseras. Med hänsyn till de möjligheter som bör finnas såväl centralt som inom kommuner och landsting att effektivisera verksamheten och därigenom nå samma måluppfyllelse med något mindre resurser beräknar regeringen en minskning av anslaget med . föreslås således få disponera för insatser mot hiv/aids under . Ersättning till Spri - ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 26 9001) 1995/96Anslag 43 300 Utgiftsprognos 29 700 därav 1996 29 700 1997 Förslag 29 700 1998 Beräknat 29 700 1999 Beräknat 29 700 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utgår statens ersättning till Spri. Spri är hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Spri skall bedriva ett långsiktigt, kvalificerat utvecklingsarbete inriktat mot aktuella problemområden. Tyngdpunkten skall ligga inom områdena hälsoekonomi, kvalitetsutveckling, informationsteknik och informationsförsörjning. Spri är en allmännyttig ideell förening som har bildats av staten och . Nuvarande finansieringsavtal avser perioden - 1999. Enligt finansieringsavtalet tillskjuter parterna vardera för vart och ett av åren 1996 - 1999. Slutligt beslut om bidragsbeloppen skall dock fattas i taget av respektive part. En utgångspunkt för alla projekt skall enligt finansieringsavtalet vara att patientens ställning skall stärkas. Projekt som bedöms ge de största effekterna när det gäller bättre hushållning med resurser skall prioriteras. Inom sina verksamhetsområden skall Spri i möjligaste mån delta i EU-projekt. Spri har i sin framställning om ersättning presenterat en mål- och strategiplan. För varje verksamhetsområde finns beskrivet vilka aktiviteter Spri kommer att bedriva. För området informationsteknik planeras aktiviteterna på två olika nivåer. På den lägre nivån kommer arbetet att genomföras inom de ekonomiska ramar som finns i gällande avtal. Den högre nivån förutsätter tillskott av ytterligare medel enligt de förslag som finns i propositionen (1995/96:125) om åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik och som ställt sig bakom. Regeringen har givit Spri i uppdrag att efter samråd med berörda intressenter lämna förslag till IT-program inom hälso- och sjukvården samt lämna förslag till programmets finansiering. Uppdraget skall redovisas . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 29 700 tkr | ------------------------------------------------------- Den mål och strategiplan som anges i Spris framställning om ersättning ligger väl i linje med den inriktning av Spri som angivits i beslut med anledning av proposition (1995/96:99) om Spris fortsatta verksamhet. I propositionen (1996/97:5) om forskning markeras Spris centrala roll när det gäller informations- och kunskapsförmedling om svensk och utländsk FoU- verksamhet till hälso- och sjukvården, bl.a. som nationellt ansvarsbibliotek inom hälso- och sjukvården. Enligt sina stadgar skall Spri aktivt verka för att uppnådd kunskap sprids och vinner genomslag. Vi vill understryka vikten av att en sådan kunskapsspridning sker. I detta sammanhang bör Spri beakta kommande beslut om inriktningen av forskningen inom hälso- och sjukvården. Regeringen gör bedömningen att ersättning till Spri för bör utgå med .