prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — 1997 Förslag 5 910 000 1998 Beräknat 5 640 000 1999 Beräknat 5 600 000 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar mellan utan barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen (1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739). Bostadsbidragens uppgift är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidragen har särskilt stor betydelse för ensamstående med barn. Huvudelen av dessa är kvinnor. Bidragen utgör också en viktig del av det ekonomiska familjestödet (utgiftsområde 12). Detta stöd syftar främst till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer de har en stor försörjningsbörda. Kostnaderna för bostadsbidrag är starkt beroende av inkomst-, bostadskostnads- och arbetslöshetsutvecklingen och därmed av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Den höga arbetslösheten, de stigande boendekostnaderna och en allmänt försämrad ekonomisk situation för många hushåll har därför bidragit till att antalet bidragstagare har ökat och att kostnaderna för bidragen stigit markant. - ökade antalet hushåll med bostadsbidrag med . En jämförelse mellan budgeterat anslag och utfall /95 visar ett överskridande på ca . Även prognosen för anslagsbelastningen innevarande budgetår indikerar att kostnaderna för bostadsbidrag blir högre än det anslagsbehov som har beräknats. Mot bakgrund av de senaste årens kostnadsutveckling har beslutat om vissa förändringar av bidragssystemet (prop. 1994/95:100 bil. 6, bet. 1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312 samt prop. 1995/96:186 bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229). Dessa beräknas sammantaget minska kostnaderna för bidragsgivningen med ca per helt år. () beräknar i sin anslagsframställning medelsbehovet för bostadsbidragen under till . Verkets bedömning tar inte hänsyn till de förslag till förändringar av bidragssystemet som regeringen lagt fram för i propositionen (1995/96:186) Nya regler för bostadsbidrag. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 5 910 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Med hänsyn till beslut om nya regler för bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn fr.o.m. beräknas kostnaderna för bidrag till dessa hushåll under uppgå till ca . beräknas utgifterna uppgå till ca och till ca . Beräkningarna utgår från att regelsystem behålls oförändrat under respektive år. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 2 889 1) Anslagssparande 0 1995/96 Anslag 3 000 Utgiftsprognos 5 008 därav 1996 2 000 1997 Förslag 3 000 1998 Beräknat 3 000 1999 Beräknat 3 000 1 Beloppen anges i tusental kr beslutade statsmakterna att ett speciellt ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:150 bil.3, bet. 1987/88:FiU 21, rskr. 1987/88:395). Lagen (1988:846) om ungdomsbosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . fastställer en minimiränta. När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från det att sparandet började. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 3 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Behovet av anslagsmedel är svårt att bedöma eftersom bonusränta utbetalas först då kontot avslutas. konstaterar att det finns ca 44 000 ungdomar anslutna till sparformen vilka sammanlagt är berättigade ca i bonus. Därtill kan ersättningen öka ca om samtliga kontoinnehavare uppfyller kravet anslutning. Statens utgifter för bonusräntan för ungdomsbosparande beräknar regeringen till för . Frågan om ungdomsbosparande är föremål för utredningen inom den ungdomspolitiska kommittén (C 1995:10). -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 16 224 1) Anslagssparande 321 1995/96 Anslag 22 897 Utgiftsprognos 23 700 därav 1996 15 800 1997 Förslag 23 967 1998 Beräknat 23 611 1999 Beräknat 24 381 1 Beloppen anges i tusental kr , , är central förvaltningsmyndighet för geo- tekniska frågor. Institutet har ett övergripande och från olika partsintressen skilt ansvar för de geotekniska frågorna i landet. Institutet skall särskilt: - initiera, bedriva och samordna geoteknisk forskning, - utveckla geotekniska metoder, - informera om forskning och forskningsresultat samt bearbeta och sprida geoteknisk kunskap. Institutet utför undersökningar, utredningar och andra uppdrag åt statliga myndigheter och kommuner. Institutet utför också uppdrag åt andra i den mån arbetet i övrigt tillåter det. Uppdragen får utföras mot ersättning. Av institutets omsättning på /95 utgjorde intäkter från uppdrag . Institutet redovisar för /95 ett positivt resultat på , som till beror på överskott i uppdragsverksamheten. Överskottet har tillkommit bl.a. till följd av lägre kostnader i denna verksamhet än förväntat . Detta förhållande beror på effektiviseringar i organisationen och en mycket hög efterfrågan på institutets tjänster. Omfattningen av uppdragsverksamheten /96 beräknas minska jämfört med /95. För att upprätthålla volymen på verksamheten pekar därför prognosen på ett överskridande av tilldelade medel. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | SGI skall genom egna insatser och i samverkan med andra aktörer | | i samhället svara för kunskapsuppbyggnad och teknisk utveckling | | inom det geotekniska området samt tillse att denna kunskap förs | | ut och kommer till praktisk användning. Institutets verksamhet | | skall vara präglad av kvalitet och oberoende samt medverka till | | en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveckling inom det| | geotekniska området. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag på 23 967 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster på 38 000 tkr | | | | Övrigt | | SGI bör tilldelas ansvaret att initiera och bedriva långsiktig | | kunskapsuppbyggande geoteknisk forskning inom infrastruktur- | | området. Från utgiftsområde 22 har totalt 8 000 tkr överförts för| | detta ändamål. Mot bakgrund av den årsredovisning som lämnat drar regeringen slutsatsen att verksamhetsmålen i allt väsentligt uppfyllts. Omfattningen av arbetet med säkerhet mot ras och skred var större än planerat under /95. Detta berodde på stor efterfrågan av rådgivning till räddningstjänsten, bl.a. i samband med översvämningar. har institutet ökat verksamheten inom långsiktig kunskapsuppbyggnad och tillämpad forskning. är dock den långsiktiga geotekniska forskningen inom infra- strukturområdet liten i förhållande till områdets omfattning i andra sammanhang. Den geotekniska forskning som och finansierar är inte heller av sådan omfattning att den kan förväntas uppfylla det framtida utvecklingsbehovet. SGI har redovisat resultatet av gjorda besparingsåtgärder. Först kommer de minskade kostnaderna för verksamheten att slå igenom helt. Detta beror bl.a. på att ett nytt hyresavtal kommer att träda i kraft . har lämnat en analys av SGI:s lokalanvändning och lokalkostnader med riktvärden för lämpliga nivåer. Det kommande hyresavtalet är i god överensstämmelse med dessa riktvärden. SGI har lämnat en fördjupad anslagsframställan för . SGI har i sin anslagsframställan föreslagit dels prioriteringar inom nuvarande ram, dels utökade satsningar inom fem områden. Tre av satsningarna avser insatser för forskning och utveckling inom riskvärderingssystem, nationella geotekniska basresurser samt IT och geoteknik. Vidare föreslår institutet att myndighetsverksamheten dels breddas med uppföljning och värdering av geotekniskt intressanta projekt, dels fördjupas inom arbetet med förebyggande åtgärder mot naturolyckor. SGI har på regeringens uppdrag utrett vilka skador som uppkommer till följd av geotekniska brister inom bygg- och anläggningsbranschen. Institutet bedömer att samhällets årliga kostnader för att åtgärda dessa skador inom det geotekniska området överstiger 3,. Av denna kostnad kan hänföras till infrastrukturområdet. Tabell 1: Resultatbudget för (): IntäkterIntäkter Summa Kostnader Resultat anslag uppdrag intäkter Säkerhet och kvalitet 5 967 0 5 967 5 967 0 Tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad 18 000 0 18 000 18 000 0 c. Teknikutveckling och kunskapsförmedling 0 16 000 16 000 16 000 0 Rådgivning 0 22 000 22 000 22 000 0 Totalt 23 967 38 000 61 967 61 967 0 Satsning på kvalitet och miljö Regeringen bedömer att det är angeläget att ansvaret för långsiktig kunskapsuppbyggande geoteknisk forskning inom infrastrukturområdet stärks. och har ett ansvar för sådan forskning som är relevant för respektive verksamhet. Inom det geotekniska området har ofta denna forskning en bredare tillämpning, därför hämmar uppdelningen av ansvaret en långsiktig inriktning. Regeringen föreslår att ansvaret för sådan långsiktig kunskapsuppbyggande geo- teknisk forskning inom infrastrukturområdet som kan ha en bredare tillämpning samlas på SGI samt att SGI:s budget förstärks med . Denna förstärkning finansieras genom en överföring från utgiftsområde 22 till utgiftsområde 18. Den verksamhet som på detta sätt tillförs SGI bör främst inriktas mot att få fram kostnadseffektiva geotekniska metoder inom byggnation och underhåll av infrastruktur så att den kan uppfylla höga krav på kvalitet och miljöhänsyn. Åtgärden stärker generellt SGI:s oberoende position och därmed institutets möjligheter att uppnå det övergripande målet. Regeringen bedömer att SGI:s myndighetsroll för säkerhet och kvalitet är viktig som utgångspunkt för statens engagemang inom området. I denna roll ligger att vid behov vara remissinstans bl.a. för kommunernas översikts- och detaljplaner, att tillsammans med bedöma ansökningar om statsbidrag till förebyggande åtgärder mot skred och andra naturolyckor, att mäta och övervaka skredkänsliga områden, främst i samt att biträda de ansvariga instanserna i arbetet då risk för ras och skred föreligger. Regeringen bedömer att SGI:s skredförebyggande verksamhet i nuvarande utformning är effektiv och fyller en viktig funktion. Innan några förändringar sker bör ett fördjupat underlag tas fram om behovet och konsekvenserna av en fördjupad myndighetsroll för SGI inom den skredförebyggande verksamheten. I övrigt bör myndighetsrollen utökas till att följa upp och värdera kvaliteten i geotekniska tjänster och produkter. En sådan verksamhet bör i inledningsskedet begränsas till projekt som är geotekniskt särskilt intressanta eller där obeprövad teknik används. Syftet är att få till stånd en ökad erfarenhetsåterföring som kan leda dels till ett högre kvalitetsmedvetande vid upphandling och utförande, dels till ett förbättrat underlag för prioritering av olika åtgärder som exempelvis forskning och utveckling. Inom området tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad bör SGI göra utökade satsningar för att ta fram system för riskvärdering och kvalitetssäkring med inriktning mot att lämna bidrag till det europeiska standardiseringsarbetet. Sådana system används för att optimera arbetet med fysisk planering, utformning och produktion med hänsyn till geotekniska krav. SGI bör vidare i samråd med andra aktörer ta fram metoder för hur informationsteknik kan utnyttjas för att samordna och effektivisera det geotekniska arbetet. Rön inom detta område kan bl.a. användas för att öka utnyttjandet av den litteraturtjänst som SGI bedriver, så att den kan utvecklas till en viktig nod i det internationella informationsnätverket. Den andel av SGI:s totala verksamhet som är anslagsfinansierad bör öka. Utrymmet bör användas för att långsiktigt förbättra kvalitet och miljöhänsyn inom det geotekniska området. SGI:s myndighetsroll utökas för att också omfatta erfarenhetsåterföring från byggprojekt i genomförandefasen. Forskningen föreslås inriktas mot system för riskvärdering och kvalitetssäkring samt hur informationsteknik kan utnyttjas för att samordna och effektivisera det geotekniska arbetet. Vidare bör verksamheten inriktas mot att öka det internationella utbytet. Verksamhetsområdet C Länsstyrelserna m.m. består av anslaget C 1. 1994/95 Utgift 1 760 200 1) Anslagssparande 203 176 1995/96 Anslag 2 672 173 2) Utgiftsprognos 2 799 000 därav 1996 1 900 200 1997 Förslag 1 720 847 1998 Beräknat 1 616 659 1999 Beräknat 1 671 151 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Varav beslutats på tilläggsbudget till statsbudgeten (prop. 1995/96:105 s. 46, bet. 1995/96:BoU13, rskr. 1995/96:179) Länsstyrelsernas verksamhet spänner över i stort sett samtliga politikområden. ansvarar bl.a. för samordningen av länsstyrelsefrågor i . Länsstyrelsernas sakverksamheter styrs av respektive fackdepartement. För plan- och bostadsområdena (sakområdena 8 och 12) svarar . Länsstyrelsernas verksamhet utgörs av följande sakområden: 1. Regionalekonomi och näringslivsutveckling (Regionalekonomi; utgiftsområde 19, Konkurrensfrämjande; utgiftsområde 24, Utbildningsfrågor; utgiftsområde 16) 2. Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3. Lantbruk (utgiftsområde 23) 4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23) 5. Fiske (utgiftsområde 23) 6. Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 8. Planväsende, hushållning med naturresurser (utgiftsområde 18) 9. Kulturmiljövård (utgiftsområde 17) 10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 11. Civilt försvar och räddningstjänst (utgiftsområde 6) 12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18) 13. Jämställdhet (utgiftsområde 14) 14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18) Länsstyrelsernas övergripande mål är att länet skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag, som hänsyn tas till varierande regionala förhållanden och förutsättningar. Regeringen avser att för ytterligare precisera sin syn på länsstyrelsernas roll och uppgifter. medlemskap i den Europeiska unionen har inneburit att länsstyrelsernas samordningsroll kommit att utvecklas och förstärkas inom betydelsefulla områden. Det gäller främst inom jordbrukspolitiken med dess omfattande detaljregleringar samt inom regionalpolitiken i vidare mening. Inom dessa områden ankommer det på länsstyrelserna att svara för administrationen av olika stöd. Statsmakterna har gett länsstyrelserna i uppdrag att svara för sekre- tariatsfunktionen till de beslutsgrupper som har att genomföra EU:s strukturfondsprogram. Detta uppdrag innebär bl.a. att länsstyrelserna informerar om förutsättningarna för stöd samt bereder och samordnar ansökningar. En viktig uppgift härvidlag är att se till att medfinansiering för olika projekt är säkerställd, vilket är ett krav för att medel skall utbetalas från EU. Länsstyrelsernas roll och uppgifter ställer stora krav på väl fungerande informationssystem. Inom ramen för sina uppgifter måste länsstyrelserna kommunicera en stor mängd information både inom länet och med ett stort antal centrala myndigheter inom de respektive sakområdena. Med hänsyn härtill har investeringar i informationsteknologi ökat , bl.a. i syfte att finna för länsstyrelserna gemensamma lösningar.Hösten 1995 påbörjades ett samarbetsprojekt mellan länsstyrelser och kommuner om Geografiska informationssystem (GIS). Genom att standardisera uppbyggnad av databaser, terminologi, teknisk standard m.m., ges förutsättningar för länsstyrelserna att på ett kostnadseffektivt sätt samla in, värdera och tillhandahålla relevant underlagsmaterial för kommunernas fysiska planering och översiktsplanering i enlighet med de krav som ställs i naturresurslagen samt . Härigenom underlättas också kommunikationen med centrala verk och myndigheter. Budgetutfall /95 m.m. Länsstyrelserna hade vid ingången av /96 ett anslagssparande om , vilket motsvarar av ramanslaget /96 (12 mån). Anslagssparandet prognostiseras minska till vid utgången av /96, vilket motsvarar av föreslaget ramanslag . Sparandet för de enskilda länsstyrelserna varierar och vissa länsstyrelser anger i sina prognoser att de under innevarande budgetår behöver utnyttja sina anslagskrediter. Anslagssparandet minskar framförallt till följd av tidigare beslutade besparingar. En orsak till detta är att länsstyrelsernas förvaltningskostnader i hög grad utgörs av personalkostnader. Uppsägningstiden för personal är normalt 12 månader. Vid beslut om uppsägningar på myndigheterna uppkommer därför besparingarna först . Vid ingången av /96 var cirka 4 800 personer anställda inom länsstyrelseorganisationen. beräknas antalet anställda vid länsstyrelserna ha minskat med cirka 550 personer (). Personalen har reducerats dels på grund av generella besparingar, dels på grund av överflyttning av bilregisterfunktionen till (prop. 1994/95:126, bet. 1994/95:TU23, rskr. 1994/95:356). -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 720 847 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen konstaterar att RRV inte riktat någon invändning i revisions- berättelserna mot länsstyrelsernas årsredovisningar med undantag för i . Regeringen har i proposition 1995/96:150 (s. 123) närmare redogjort härför. Årsredovisningen för /95 är den andra i ordningen som länsstyrelserna upprättat. Den innehåller bl.a. redogörelser för länsstyrel- sernas nya och omfattande uppgifter till följd av medlemskap i . Årsredovisningen ger en god bild av hur respektive länsstyrelse har genomfört sin verksamhet och resultatet härav. Detta gäller såväl i rollen som tillsyns- och uppföljningsorgan på regional nivå inom olika politikområden, som i rollen som samordnare och främjare av sektorsövergripande arbete inom länet. Enligt regeringen har länsstyrelserna härigenom lagt en bra grund för fortsatt utvecklingsarbete. Samtliga berörda departement har medverkat i uppföljningen av länsstyrelsernas årsredovisningar. Härvid har vissa generella brister i utformningen av årsredovisningarna uppmärksammats. Det är bl.a. svårt att göra jämförelser mellan länsstyrelsernas resultatredovisningar. Resultatmått och kostnadsuppföljning behöver utvecklas. Vidare bör det, utifrån en problemorienterad beskrivning, tydligare framgå vilka prioriteringar som länsstyrelserna har gjort och motiven för dessa. Inom pågår, i samverkan med länsstyrelserna, ett arbete med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom de olika sakområdena. Regeringen redovisar sin närmare bedömning av länsstyrelsernas olika verksamheter under respektive utgiftsområde. I enlighet med tidigare beslutade besparingar (prop. 1994/95:100 bil. 14 s.10, bet. 1994/95:BoU 12, rskr. 1994/95:213, och prop. 1995/96:150 bil. 13 s. 1, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) har länsstyrelseanslaget räknats ned med , vilket motsvarar . I anslaget ingår vidare de som beslutat om på tilläggsbudget till statsbudgeten (prop. 1995/96:105 s. 46, bet. 1995/96:BoU13, rskr. 1995/96:179) för den nya sekretariatsfunktion som berörda länsstyrelser svarar för åt de särskilda beslutsgrupperna som har att genomföra EU:s strukturfondsprogram. att genomföra en besparing på länsstyrelseanslaget med , vilket motsvarar . Med anledning av regeringens prop. 1994/95:100, bilaga 14, framhöll bostadsutskottet (bet. 1994/95:BoU12) att det vid fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olika länsstyrelser kunde finnas anledning att ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över fördelningen mellan länsstyrelserna av anslaget Länsstyrelserna m.m. och ge förslag till en fördelningsmodell. Resultatet har redovisats i Statskontorets rapport (1996:8) Modeller för fördelning av ramanslaget till länsstyrelserna. Statskontoret ger förslag till fördelningsmodell som uppfyller vissa angivna kriterier. Dessa är bl.a. att en sådan modell bör ge likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamheten i olika län, men inte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgifter och effektivitet. Det måste vidare finnas ett samband med länets arbetsbelastning. Modellen bör vara enkel och väsentligen uppfattas som rättvis av de berörda. Rapporten har remitterats till samtliga länsstyrelser. Med anledning härav kommer regeringen att överväga fördelningen av ramanslaget till länsstyrelserna och avser att besluta om direktiv till länsstyrelserna angående planeringsramar . Den slutliga omfördelningen av länsstyrelseanslaget presenteras i budgetpropositionen . har godkänt regeringens förslag (prop. 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206) om länsindelningen i och m.m. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att länsstyrelserna i samt kommer att läggas samman till en länsstyrelse . tillkallades en organisationskommitté med uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny länsstyrelse i län. Kommittén skulle bl.a. lämna en anslagsframställning för den nya och redovisa av- vecklingskostnaderna för länsstyrelserna i samt . I uppdraget ingår även att vidta nödvändiga åtgärder för anställning av personal vid den nya med beaktande av 6 b § lagen (1992:80) om anställningsskydd. har redovisat beräknade kostnader för en ny länsstyrelse i län och för en avvecklingsorganisation. Den beräknade sammanlagda nettokostnaden är . har givit regeringen till känna vad bostadsutskottet (1995/96:BoU9) anfört om inriktningen och omfattningen av besparingskraven på den nya . Regeringen avser för att tilldela en, i förhållande till vad som tidigare tilldelats länsstyrelserna i samt , oförändrad anslagsram för i län. Inom ramen skall även kostnader för avveckling av länsstyrelserna i samt täckas. Några generella besparingar har inte ålagts den nya för . För kännedom redovisas den fördelning som regeringen, om godtar medelsberäkningen, senare avser att besluta om. Tabell 1: Ramanslagets fördelning på ramposter 1997 (): AB 175 940 C län 54 976 D 55 359 E 72 328 F 61 685 G 53 755 H län 61 915 I 34 505 K 47 626 LM län m.m.* 182 355 N 54 813 O 102 575 P 78 226 R 62 565 S 67 124 T län 62 315 U 57 789 W ** 69 233 X 65 541 Y 75 024 Z 58 609 AC 73 840 BD 92 004 Utvecklingsinsatser m.m. 745 Summa 1 720 847 *) län och **) 6 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. -------------------------------------------------------------------- | | | En huvuduppgift för är att| | integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering. Genom | | en sådan integrering kan dessa verksamheter rationaliseras, | | förenklas och göras mer kostnadseffektiva. | | | | Databaser och basregister för grundläggande landskaps- och | | fastighetsinformation skall byggas upp med sikte på slutförande | | . | | | | Ökad tillgänglighet för att uppnå en bred användning i samhället av| | landskaps- och fastighetsinformation skall åstadkommas med hjälp| | av bl.a. användaranpassade produkter. | | | | Insatser skall göras för att den information som finns i | | fastighetsdatasystemet skall bidra till rationalisering och | | förnyelse inom olika verksamheter i samhället, t.ex. inom | | inskrivnings- och kreditmarknadsområdena. | | | | Produktionen av grundläggande landskapsinformation skall | | effektiviseras bl.a. genom ökad upphandling i konkurrens. | | | | | | Strävan när det gäller va-målen är att handläggningstiderna skall| | minskas. Detta skall ske genom fortsatt rationalisering och | | regelförenkling. innehåller tre huvudverksamheter: Fastighetsbildning, Informationsförsörjning och Uppdragsverksamhet. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs av det statligt ägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. En viktig uppgift för är att bygga upp en organisation som präglas av effektivitet och kompetens med klara ansvarsområden och som utformas så att den underlättar fortlöpande rationalisering och utveckling.