prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår nu att medel motsvarande hälften (ca ) av de beräknade lokalkostnaderna för sektorsorganens verksamhet skall överföras från universitet och högskolors anslag till utgiftsramarna för berörda sektorsorgan. Därmed har alla berörda myndigheter att följa principen om full kostnadstäckning även vad gäller lokalkostnader. 5.12.2 Justering av per capita-ersättningar -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och| | helårsprestationer skall för vara: | | | | Utbildningsområde Ersättning för en Ersättning för en | | helårsstudent (kr) helårsprestation | | (kr) | | | | Humanistiskt, teolo- | | giskt, juridiskt, sam- | | hällsvetenskapligt 13 329 13 953 | | | | Naturvetenskapligt, | | tekniskt, farmaceutiskt, | | vård- 35 998 32 917 | | | | Odontologiskt 32 688 40 876 | | | | Medicinskt 43 978 57 678 | | | | Undervisnings- 25 754 32 622 | | | | Övrigt 30 241 26 039 | | | | Design 107 238 68 915 | | | | Konst 152 921 68 936 | | | | Musik 92 341 61 695 | | | | Opera 220 450 139 097 | | | | Teater 213 651 111 994 | | | | Media 216 090 183 822 | | | | 149 850 87 375 | | | | Idrottsligt 78 478 38 137 | -------------------------------------------------------------------- Skälen för regeringens förslag: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats om på motsvarande sätt. Samtliga ersätt- ningsbelopp har således räknats upp (pris- och löneomräkning). Ersättningsbeloppen inom samtliga utbildningsområden utom de konstnärliga och idrottsliga har reducerats , varav avser den beslutade besparingen och avser hyresjusteringen. Ersättningsbeloppen inom de konstnärliga och idrottsliga områdena har reducerats , varav avser besparingen och avser hyresjusteringen. Ersättningsbeloppen inom utbildningsområdet har räknats upp i enlighet med vad som anförts under avsnitt 5.3.2.3 Konstnärliga utbildningar. Regeringen har uppdragit åt att följa upp vissa delar av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleut- bildningen. Uppföljningen skall avse en översyn av dels nivåerna för per capita- ersättningarna för olika utbildningsområden, dels om utbildningsutbudet förskjutits från vissa typer av ämnesområden och kurser vars kostnader är relativt höga. I uppdraget ingår att klargöra huruvida vissa utbildningar missgynnas av det befintliga systemet. skall också enligt uppdraget föreslå vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att justera det befintliga systemet. Universitet och högskolor har anvisats medel i form av reservations- anslag. Från och med /94 är ersättningen från anslagen till grundläggande högskoleutbildning och forskning och forskarutbildning inte relaterade till de utgifter universiteten och högskolorna har i sin verksamhet. Ersättningen från anslagen för grundläggande högskoleutbildning relateras till de prestationer som har utförts. Detta innebär att den slutliga ersättningen för grundutbildning som universitet och högskolor erhåller från statsbudgeten fastställs efter det aktuella budgetåret slut. Regeringen har i propositionen Lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220) anfört att det är möjligt att för ytterligare några stora förvaltningsområden övergå från att använda årliga reservationsanslag till att i stället använda ramanslag för verksamheten. Från och med kommer därför samtliga universitet och högskolor att anvisas medel för grundläggande högskoleutbildning samt för forskning och forskarutbildning i form av ramanslag. Eftersom det nuvarande resurstilldelningssystemet innebär att universitet och högskolor erhåller ersättning från grundutbildningsanslagen i relation till redovisade prestationer bör samma principer gälla som avseende anslagens utformning. Detta innebär således att, i det fall ersättningen för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer understiger takbeloppet, mellanskillnaden redovisas som ett anslagssparande. Om eller högskolan redovisar fler prestationer än vad som kan ge ersättning inom takbeloppet kan sådana överskjutande prestationer även fortsättningsvis sparas till följande budgetår, för att då berättiga till ersättning. Den ordning som gällt med det nya resurstilldelningssystemet har bl.a. inneburit att möjligheten att fördela prestationerna mellan åren har begränsats till treårsperioden. Eventuella sparade prestationer eller outnyttjat takutrymme vid utgången av treårsperioden har inte kunnat sparas till nästa treårsperiod. Motivet för denna ordning var att skapa flexibilitet inom de treåriga utbildningsuppdragen. Ett flertal universitet och högskolor har redovisat betydligt fler helårsstudenter och helårsprestationer än vad som kunnat ersättas inom beslutat takbelopp. Det finns en mängd förklaringar till detta; bl.a. har osäkerheten inför det nya resurstilldelningssystemet medfört att många universitet och högskolor gjort överintag. Därtill kommer att arbetsmarknadssituationen medfört att universiteten och högskolorna valt att ge tillträde till fler studenter än de kunnat få ersättning för. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att universitet och högskolor eftersträvar att planera antagningen av studenter med utgångspunkt från anvisat takbelopp. Stora överintag kan äventyra kvaliteten i utbildningen och bör inte förekomma. Det är vidare enligt regeringens uppfattning önskvärt att möjligheten att spara prestationer respektive outnyttjat takutrymme mellan åren inte begränsas till treårsperioden, utan att denna möjlighet löper kontinuerligt. Behovet av flexibilitet och svårigheten att exakt planera antalet helårsstudenter och helårsprestationer hänger inte direkt samman med treårsperioderna. Därtill kommer att budgetåren fortsättningsvis kommer att påbörjas och avslutas mitt under pågående läsår, vilket även gäller treårsperioderna. Mot denna bakgrund medger regeringen dels att såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande) bör kunna överföras från ett budgetår till nästa fortlöpande utan begränsning till treårsperioden, dels att helårsprestationer bör få sparas från ett budgetår till nästa, upp till ett värde motsvarande av takbeloppet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ett generellt utbildningsuppdrag fastställs| | för universitet och högskolor vad gäller distansutbildning, | | fortbildning, vidareutbildning, studenter med | | invandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. Skälen för regeringens förslag: och högskolor ges nya utbildningsuppdrag för . Uppdragens inriktning framgår i det följande samt under respektive universitets och högskolas anslag. De slutliga uppdragen kommer att anges i regleringsbrev för . I likhet med vad som gällt för perioden /94-1995/96 kommer uppdragen för flertalet universitet och högskolor att bestå av examensmål, styrning av utbildningsutbudets inriktning samt ett takbelopp för och i förekommande fall särskilda åtaganden. Dessutom tillkommer ett generellt utbildningsuppdrag vad gäller fortbildning, vidareutbildning, rekrytering, jämställdhet, distansutbildning och för studenter med invandrarbakgrund. Examensmål kommer att anges såväl för som för . Anledningen till att examensmål anges även för den senare perioden är att det är genom förändrad antagning som universitet och högskolor kan påverka antalet examinerade för den senare perioden. Examensmålen omfattar följande yrkesexamina enligt högskoleförordningen (1993:100): Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9, gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt apotekarexamen. Vad gäller generella examina anges examensmål endast för magisterexamen. Nedanstående tabell visar krav på sammanlagda antalet examina som gäller för perioderna 1997-1999 samt 2000-2002 för samtliga universitet och högskolor: Magisterexamen 14 500 18 100 Civilingenjörsexamen 11 000 12 300 Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 4 500 5 110 Gymnasielärarexamen 3 700 4 040 Den styrning av utbildningsutbudet som gällt för innevarande treårsperiod har i utbildningsuppdragen uttryckts i form av högsta antal helårsprestationer inom ett utbildningsområde eller en grupp av utbildningsområden som kan ge ersättning. För avser regeringen att styra utbildningsutbudets inriktning på följande sätt. För de utbildningsområden där det är önskvärt att antalet studenter ökar kommer det i utbildningsuppdragen att anges att antalet helårsstudenter skall öka i förhållande till redovisat antal /94-1995/96. Regeringens bedömning är att antalet helårsstudenter bör öka inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Den önskvärda ökningen kommer att preciseras för varje universitet och högskola. För de utbildningsområden där det är önskvärt att antalet studenter begränsas kommer det i utbildningsuppdraget för respektive lärosäte att anges ett högsta antal helårsstudenter för vilka ersättning kan utgå. De utbildningsområden som berörs är de samhällsvetenskapliga, humanistiska, juridiska, medicinska och odontologiska samt de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena. För de universitet och högskolor som har rätt att tillämpa någon av de konstnärliga ersättningsbeloppen kommer ett högsta antal helårsstudenter för treårsperioden att anges. Generellt utbildningsuppdrag för universitet och högskolor För samtliga universitet och högskolor föreslås följande generella uppdrag för verksamheten (där annat inte anges). Universitet och högskolor bör anpassa utbildningsutbudets inriktning till områden där behovet av välutbildad arbetskraft bedöms öka. Förändring och utveckling i samhället och den efterfrågan på högskoleutbildade som därmed uppstår bör leda till att nödvändiga omprioriteringar sker mellan olika ämnesområden i universitets och högskolors utbildningsutbud. Utbildningar inom informations- och kommunikationsområdet samt det biovetenskapliga området bör öka. Andra exempel är förändringar som följer av utvecklingen på det tekniska området, t.ex. inom elektronik och träindustri. Användningen av distansundervisning skall öka, både som särskild studieform och som inslag i redan befintlig undervisning (avsnitt 5.8). och högskolor bör erbjuda distansutbildning i minst samma omfattning som /94-1995/96. Universitet och högskolor skall även erbjuda kurser för fortbildning och vidareutbildning i minst samma omfattning som gällt /94- 1995/96 (avsnitt 5.3.2.5). Universitet och högskolor bör uppmärksamma att studenter med invandrarbakgrund kan behöva särskilt stöd (avsnitt 5.7). Vid behov bör t.ex. stödundervisning i svenska anordnas. Arbetet med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män skall fortsätta inom högskolan (avsnitt 5.6). Universitet och högskolor har ett stort ansvar för rekryteringen till den högre utbildningen. De skall särskilt främja rekryteringen från grupper med svag studietradition och i regioner där utbildningsnivån hos befolkningen är låg. Universitet och högskolor bör anstränga sig att rekrytera fler kvinnor till forskartjänster och till lärartjänster. 1994/95 Anslag 722 411 1995/96 Anslag 1 092 632 därav 1996 727 874 1997 Förslag 763 015 1998 Beräknat 778 972 1999 Beräknat 812 413 Beloppen anges i tusental kr Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av /95 redovisade helårsprestationer motsvarande över takbeloppet. På grundval av det underlag lämnat i delårsrapport per bedömer regeringen att antalet helårsprestationer även under /96 kommer att vara fler än vad som kan ersättas inom beslutat takbelopp. -------------------------------------------------------------------- | Utbildningsuppdragets inriktning | | | | | | För treårsperioderna 1997-1999 respektive 2000-2002 bör följande| | examensmål preliminärt gälla (lägsta antal avlagda examina). | | | | Examen 1997-1999 2000-2002 | | | | Magisterexamen 1 900 2 200 | | Apotekarexamen 280 350 | | Civilingenjörsexamen 550 550 | | Grundskollärarexamen 4-9 530 450 | | Gymnasielärarexamen 470 500 | | | | Antalet helårsstudenter bör öka inom de| | naturvetenskapliga, tekniska och farmaceutiska utbildningarna | | samt inom grundskollärarutbildningen 4-9 och inom | | gymnasielärarutbildningen jämfört med perioden /94-1995/96. | | bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen| | kvinnor inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar samt | | andelen män inom lärarutbildningar och vårdutbildningar. | | | | Antalet helårsstudenter bör minska inom| | läkarutbildningen samt inom den barn- och ungdomspedagogiska | | utbildningen och grundskollärarutbildningen 1-7 jämfört med | | perioden /94-1995/96. | | | | Utöver detta gäller det generella utbildningsuppdraget (avsnitt | | 5.13). | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 763 015 tkr | -------------------------------------------------------------------- För treårsperioden /94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 6000. Av dessa skall minst 350 avse civilingenjörsexamen, minst 310 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 480 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 450 gymnasielärarexamen och minst 290 avse läkarexamen. Prognosen är att utbildningsuppdraget kommer att uppfyllas med undantag för den del som avser grundskollärarexamina. har antalet helårsstudenter ökat . Under /95 fanns det 28 000 studenter i grundutbildningen, varav var kvinnor. Av det totala antalet studenter har andelen inom de samhällsveten- skapliga och juridiska utbildningsområdena minskat mellan läsåren 1993/94 och 1994/95 medan andelen studenter inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena samt lärarutbildningsområdet har ökat. sker förändringar av undervisningsmetoderna kontinuerligt i alla delar av grundutbildningen, bl.a. i riktning mot problembaserad inlärning samt integration mellan teori och praktik. Flera nya program har skapats, ofta i samverkan mellan olika utbildningsområden. Den andel av kursutbudet som ligger på 60- och 80-poängsnivån ökar stadigt men är fortfarande lägre än förväntat. Efter den kraftiga expansionen av grundutbildningen har /95 avsatt särskilda medel för att möjliggöra för lärarna att ytterligare utveckla kurser och undervisningsformer och härigenom främja kvalitetsutvecklingen. Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av årsredovisning för /95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och donationer - var . På begäran av har ett särskilt yttrande däröver lämnats av . Regeringen har beslutat att skall återföra till statsverkets checkräkning. har granskat och bedömt kvalitetsarbetet vid (rapportserie 1996:17 R). Enligt bedömningen strävar mot ett samordnat kvalitetsarbete där det största ansvaret ligger på fakulteterna. Det påpekas att tillämpningen av det centralt uppgjorda kvalitetsutvecklingsprogrammen bör uppmärksammas vid institutionerna. Dessutom framhålls betydelsen av att utvecklar sina samhällskontakter och främjar studenternas medverkan i kvalitetsarbetet. Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (takbeloppet) kan uppgå till högst . Takbeloppet har beräknats med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna och till dimensioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats i avsnitt 5.12.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till , varav avser s.k. NT-utbildning och avser internationell lärarfortbildning och språkassistentverksamhet m.m. : Forskning och forskarutbildning 1994/95 Anslag 894 519 1995/96 Anslag 1 349 219 därav 1996 899 119 1997 Förslag 906 412 1998 Beräknat 935 026 1999 Beräknat 965 486 Beloppen anges i tusental kr -------------------------------------------------------------------- | Verksamhetsmål | | | | De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-| | slår i denna proposition samt riktlinjerna i den | | forskningspolitiska propositionen bör gälla. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 906 412 tkr | | | | Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande | | belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de | | belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering| | inom forskarutbildningen. | | | | Fakultet m.m. Anslag Studiefinansiering | | (tusental kr) | | Humanistisk 109 557 28 235 | | Teologisk 18 695 4 452 | | Juridisk 18 327 4 009 | | Samhällsvetensk. 112 093 26 110 | | Medicinsk 129 252 18 017 | | Farmaceutisk 37 195 11 175 | | Tekn.-naturvet. 275 888 71 906 | | Ersättning för | | lokalhyror, m.m. 205 405 | | Summa 906 412 | | | | I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild | | fakultetsresurs samt för | | forskning. I anslagsposten samhällsvetenskaplig fakultet ingår | | för ett nätverk i Europaforskning i | | statsvetenskap, för en årsbok om Europa- | | forskning samt för avslutande av uppbyggnad | | av samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning i . I | | anslagsposten teknisk-naturvetenskaplig fakultet ingår medel för| | särskild fakultetsresurs. I anslagsposten ersättning för lokal- | | hyror, m.m. ingår för ökade hyreskostnader för| | Gustavianum. | | | | Övrigt | | | | Antalet forskarstuderande vid medicinsk fakultet med medellång | | vårdutbildning som bakgrund bör öka | | jämfört med perioden /94-1995/96.Planeringsförutsättning för| | budgetåren 1998 och 1999 | | | | Som planeringsförutsättning bör gälla att erhåller| | ytterligare medel för lokalkostnaderna för Gustavianum med 0,5 | | för vardera budgetåren 1998 och 1999. | | | | | | Resultat | | | | Antalet avlagda doktorsexamina har ökat i relativt jämn takt | | och nådde /95 den | | högsta nivån . Av de 256 nya doktorerna detta år var | | enligt SCB kvinnor. Antalet forskarstuderande som avsatte | | av heltid uppgick /95 till drygt 2 300, | | varav var kvinnor. Antalet studiefinansieringstillfällen | | minskade något /95; andelen doktorandtjänster var 92| | %. | | Antalet anställda professorer var 271, varav var| | kvinnor. Bland lektorerna utgjorde kvinnorna och bland | | forskarassistenterna . | | | | | | B 3. : Grundutbildning | | | | 1994/95Anslag 1 193 154 | | 1995/96Anslag 1 810 729 | | därav 1996 1 205 623 | | 1997 Förslag 1 228 535 | | 1998 Beräknat 1 254 512 | | 1999 Beräknat 1 303 173 | | Beloppen anges i tusental kr | | | | Under anslaget beräknas all ersättning - inklusive ersättning för| | tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl - som är| | förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som| | skall gälla för . | | har under budgetåren 1993/94 och 1994/95 | | redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom | | beslutade takbelopp. Vid utgången av /95 | | redovisade helårsprestationer motsvarande 26,4 | | över takbeloppet. På grundval av det underlag | | som lämnat i delårsrapport per | | bedömer regeringen att antalet helårsprestationer även under bud-| | /96 kommer att vara fler än vad som kan ersättas inom| | beslutat takbelopp. | | | | | -------------------------------------------------------------------- | Regeringens överväganden | | | | Sammanfattning | | | | För treårsperioden /94-1995/96 gäller att antalet avlagda examina som omfattar minst 120 poäng skall uppgå till minst 8 400. Av dessa skall minst 1 520 avse civilingenjörsexamen, minst 610 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7, minst 580 grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9, minst 1 000 gymnasielärarexamen, minst 500 läkarexamen samt minst 30 tandläkarexamen. Prognosen för perioden är att utbild- ningsuppdraget för generella examina kommer att fullgöras. Examensmålet för civilingenjörsexamen samt tandläkarexamen kommer att nås. Sannolikt kommer inte målet för läkarexamen att nås. Målen för grundskollärarexamen 1-7 och grund- skollärarexamen 4-9 respektive gymnasielärarexamen kommer inte att uppnås. Grundutbildningen har expanderat kraftigt. Antalet registrerade studenter under /95 var drygt 32 000. Hälften av studenterna var kvinnor. Huvuddelen av ökningen har skett inom de samhällsvetenskapliga och humanistiska områdena. Allt fler studenter läser på fördjupningskurser, ett stort antal utbildningar har förnyats, förlängts eller skapats. Under /95 har över 600 kurser förnyats eller tillkommit. Nya undervisningsformer har introducerats, bl.a. med stöd av ökad användning av informationsteknik. De särskilda medlen för kvalitetshöjande åtgärder under den senaste budgetperioden har enligt haft stor betydelse som stimulans för kvalitetsutvecklingen. Samtliga särskilda åtaganden har fullföljts. Av årsredovisning för /95 framgår att myndighetskapitalet - exklusive gåvor och donationer - var . På begäran av har särskilt yttrande däröver lämnats av . Regeringen har beslutat att skall återföra till stats- verkets checkräkning. Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (takbeloppet) kan uppgå till högst 1 . Takbeloppet har beräknats med hänsyn till de tillfälliga arbetsmarknadspolitiska satsningarna samt dimensioneringsökningen i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1 samt med hänsyn till det utökade utbildningsuppdraget avseende designutbildning. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till . Av ersättningen för särskilda åtaganden avser s.k. NT-utbildning och avser ersättning för tandvårdscentralen och nationellt resurscentrum i fysik. : Forskning och forskarutbildning 1994/95 Anslag 918 372 1995/96 Anslag 1 394 255 därav 1996 932 100 1997 Förslag 941 950 1998 Beräknat 971 666 1999 Beräknat 1 005 427 Beloppen anges i tusental kr Sammanfattning -------------------------------------------------------------------- | Verksamhetsmål | | | | De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen | | föreslår i denna proposition samt riktlinjerna i den | | forskningspolitiska propositionen bör gälla. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 941 950 tkr | | | | Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande | | belopp. Av de fakultetsvis beräknade posterna bör minst de | | belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering| | inom forskarutbildningen: | | | | Fakultet m.m Anslag Studiefinansiering | | (tusental kr) | | Humanistisk 92 907 26 071 | | Teologisk 17 166 4 170 | | Juridisk 14 254 3 058 | | Samhällsvetensk. 101 558 29 452 | | Medicinsk 149 275 20 357 | | Odontologisk 24 327 4 023 | | Matem.-naturvet. 183 010 50 376 | | Teknisk 161 951 46 592 | | Konstn. 4 187 | | Ersättning för | | lokalhyror, m.m. 193 315 | | Summa 941 950 | | | | I anslagsposten humanistisk fakultet ingår medel för särskild | | fakultetsresurs, för med | | och för forskning och utvecklingsarbete med inriktning mot Ost- | | och med . I anslagsposten | | samhällsvetenskaplig fakultet ingår medel för Kvinnovetenskapligt| | forum med , för ett nätverk för Europaforsk- | | ning i ekonomi med samt forskning och ut- | | vecklingsarbete med inriktning mot Ost- och med | | . I anslagsposten matematisk- | | naturvetenskaplig fakultet ingår medel för särskild | | fakultetsresurs. För konstnärligt utvecklingsarbete beräknas en | | förstärkning med . | | | | Övrigt | | | | Antalet forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bak- | | grund vid medicinsk fakultet bör öka | | jämfört med perioden /94-1995/96.Planeringsförutsättning för| | budgetåren 1998 och 1999 | | | | Som planeringsförutsättning bör gälla att erhåller| | ytterligare medel för med | | och med .