prop · GK03140 · 1997-01-01 00:00:00 — har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen och ansvarade för ledningen av arbetsgruppen för rättsliga frågor och dopning. 3.3.3 för ungdomsfrågor (CDEJ) höll sitt 17:e och 18:e möte. En rad frågor behandlades . Bland annat tog kommittén initiativ till frivilliga utvärderingar av enskilda länders ungdomspolitik. är ett av de länder som anmält intresse för en sådan utvärdering. Vidare påbörjades beredningen av ett förslag till konvention om volontärtjänst för ungdomar. CDEJ var varit starkt engagerad dels i utvecklingen av det andra europeiska ungdomscentret i vilket invigdes , dels vad gäller stadgar för och finansiering av den europeiska ungdomsfonden (EYF). blev invalt i styrelsen för den europeiska ungdomsfonden och båda ungdomscentrum för de kommande två åren. I övrigt fortsatte verksamheten i kommitténs tre arbetsgrupper kring ungdomsutbyte, ungdomsinformation samt ungdomars delaktighet och inflytande i samhällslivet. CDEJ har lagt fram förslag till ministerkommittén om att hålla ett ungdomsministermöte i . Europeiska ungdomsfonden delade ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 120 ungdomsprojekt inom områden som miljö, rasism och främlingsfientlighet, ungdomsutbyte etc. Dessutom delades bidrag ut till de internationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar. Totalt fick 40 publikationer och utbildningsmaterial stöd. I genomfördes 12 aktiviteter, finansierade genom den särskilda fond som upprättats som en del av stöd till utvecklingen där. Totalt deltog 5 450 ungdomar, varav 196 från , i aktiviteter som ungdomsfonden finansierat. bidrog med (2,) till EYF:s budget. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 44 seminarier för ungdomar, 3 ungdoms- ledarutbildningar, 10 språkkurser, 1 s.k. konsultativt möte och 1 symposium. I dessa aktiviteter deltog 1 856 ungdomar, varav 76 från . 4 Verksamheten inom partsavtalen Vid sidan av den verksamhet som finansieras över den ordinarie budgeten har inom etablerats ett antal s.k. partsavtal. Dessa bygger på principen om frivillig anslutning. De medlemsländer som så önskar förbinder sig att delta i aktiviteter inom ramen för respektive avtal liksom att på för varje avtal föreskrivet sätt bidra till finansieringen. 4.1 på social- och hälsoområdet partsavtal på social- och hälsoområdet har två överordnade kommittéer, handikappkommittén (CD-P-RR) och hälsokommittén (CD- P-SP). Båda har etablerat en rad underordnade expertgrupper. En tredje verksamhetsgren, socialkommittén (CD-P-CS), har inte varit aktiv . har tidigare fungerat så att de (sju) länder som varit med sedan starten burit huvudansvaret för sekretariatskostnader etc. Ytterligare ett antal länder, däribland , har deltagit i vissa möten och för detta erlagt ett schablonbelopp per mötesdag med faktisk representation. Efter en längre tids diskussion presenterades ett förslag av innebörden att partsavtalet skulle ombildas så att samtliga länder som i någon form deltar i verksamheten också skall dela solidariskt på de administrativa kostnaderna enligt en given fördelningsnyckel. Med detta förslag skulle möjligheten att betala endast för de aktiviteter ett land deltar i försvinna. En omfattande sondering med berörda fackdepartement och verk gav vid handen att ett fortsatt svenskt deltagande i partsavtalet tillmättes ett betydande värde. Samarbetet bedömdes bl.a. utgöra ett viktigt komplement till EU:s verksamhet, genom större medlemskrets och/eller genom att motsvarigheter saknas inom EU. Mot denna bakgrund fattades beslut om att , till en högre årlig kostnad, skulle tillträda avtalet i dess nya form. deltar i partsavtalets handikappkommitté. Arbetet bedrivs förutom vid kommitténs ordinarie möten i expertgrupper, varav aktivt deltagit i två. Den ena är inriktad på WHO:s internationella klassifikation för skada/sjukdom, funktions- nedsättning och handikapp. Den andra, som behandlat frågor om övergång från skyddat till ordinarie arbete, avslutade sitt arbete . ordinarie möte hölls i den 11 och då beslutades bl.a. att tillsätta två nya expertgrupper. Den ena skall samla in material om och analysera diskrimineringslagstiftning som gäller personer med funktionsnedsättning och den andra skall ta fram strategier för att öka funktionshindrades möjligheter att få arbete. Vidare fastställdes ett handlingsprogram 1998, en idé som lanserats av . Nästa ordinarie möte med kommittén kommer att hållas i den 10 . var också representerat i flera av hälsokommitténs expertgrupper, varav en (med undergrupperingar) behandlar olika aspekter av material som kommer i kontakt med livsmedel, en annan gäller aromämnen i livsmedel och en tredje kosmetikaprodukter. 4.2 har varit anslutet till konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel. Den har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Tjugosex länder i samt EU har ratificerat konventionen. EU deltar därmed som medlem vid mötena i Europafarmakopé- kommissionen. Ytterligare tio länder samt deltar som observatörer. Bland observatörsländerna finns , och . Den första upplagan av trädde i kraft i . Den andra upplagan trädde i kraft i medlemsländerna och har kompletterats med ett eller två häften med monografier (standarder) och föreskrifter . Totalt har ytterligare 19 häften kommit ut inom den andra upplagan. utgavs den tredje upplagan av , vilken gäller fr.o.m. . Den omfattar ca 1 200 monografier för läkemedelssubstanser, beredningsformer och generella metoder. I den tredje upplagan har bl.a. nomenklaturen (termförteckningen) moderniserats och analysmetoder innehållande farliga reagens och lösningsmedel liksom ett antal metoder innehållande djurförsök bytts ut. genomfördes en prioritetsomgång inom Europasamarbetet. Beslut togs då om vilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . Bland dessa återfinns flera viktiga substanser med svenskt ursprung som vi granskar. För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vid prioriteringen. fastställdes 249 monografier (144 nya och 105 reviderade) för införande i , vilket är ungefär samma volym som föregående år. Ett stort arbete har även lagts ned på framtagande och översättning av en lista, Definitioner och regler för namngivning av färdiga läkemedel , där reviderat och harmoniserat EU:s tidigare regler. var representerat av sina tre delegater vid årets samtliga tre kommissionsmöten. I de ca 30 expertgrupper som förbereder och bearbetar material som skall ingå i farmakopén medverkade 18 svenska representanter hämtade från , , läkemedelsindustrin och Apoteksbolaget. De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive labora- torier. Arbetet samordnas i av resultatenheten Standardisering vid och Svenska farmakopékommittén. Samarbetet mellan och representanter för den amerikanska (USP) respektive den japanska (JP) farmakopén om harmonisering av de olika farmakopéernas bestämmelser fortsatte . Utvecklingen av diskuterades vid en konferens i . Vid konferensen, som anordnades av , deltog representanter från alla intressegrupper. Där framhölls vikten av harmoniserade kvalitetskrav och att fortsätter att utveckla och effektivisera sitt arbete. Till konferensen var de andra världsledande farmakopéerna USP och JP inbjudna. Vid diskussionerna med dessa framförde läkemedelsindustrin en stark önskan att harmoniseringstakten mellan de tre farmakopéerna bör öka eftersom det även finns ett stort behov av samstämmiga krav globalt. Flera svenska experter var vid konferensen engagerade som diskussionsledare i olika arbetsgrupper. i är även samordnare för samarbetet mellan de nationella läkemedelskontrollerna i , inom vilket har deltagit i flera kollaborativa studier som haft anknytning till både kontroll- och farmakopéarbetet. Detta praktiska samarbete är mycket viktigt för att åstadkomma en gemensam, enhetlig syn på läkemedels kvalitet. har stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas av och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt av Apoteksbolaget vid beredning och hantering av läkemedel. 4.3 sociala utvecklingsfond /97 var samtliga medlemsländer utom , , , , , , , , , , , , , , och anslutna till sociala utvecklingsfonden. Härutöver är Heliga Stolen medlem. Den socialistiska federativa republiken var associerad medlem 1991. Ytterligare central- och östeuropeiska länder har visat intresse att bli medlemmar. Fonden använder den europeiska valutaenheten ecu i sin redovisning (1 ecu = /97). Fondens utlåningsverksamhet ökade kraftigt . Beloppet för godkända låneansökningar var således det högsta i fondens historia, 1 453 miljoner ecu. På grund av den tidigarelagda tidpunkten för överlämnandet av denna skrivelse till kan inga ytterligare belopp anges för fondens verksamhet . Den totala balansomslutningen vid det föregående , 1995/96, var emellertid 9 784 miljoner ecu och överskott var 68 miljoner ecu. vinst beräknas bli i storleksordningen 90 miljoner ecu. 1993 riktades allvarlig kritik mot fonden. Kritiken gällde dels att fonden fjärmat sig från sin sociala målsättning, dels att det förekommit allvarliga brister i finansförvaltning, låneverk- samhet, projektuppföljning, internadministration och samarbetsklimat. Kritiken ledde bl.a. till att fondens högste verkställande tjänsteman tvingades lämna sin befattning . härefter har den nya ledningen bedrivit ett omfattande översynsarbete i syfte att komma till rätta med fondens problem. Ett övergripande mål är att återigen sätta den sociala målsättningen i centrum för verksamheten. inträdde i fonden . Vår andel i kapitalet uppgår till ca 36 miljoner ecu, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har 3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett garantiåtagande. har anmodats att betala in ytterligare 994 000 ecu till fondens kapital. har varit pådrivande i de senaste årens arbete med att omorientera och sanera fondens verksamhet. Målsättningen är bl.a. att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt mest angelägna projekten, att en större andel av vinsten skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor till sådana projekt samt att flera länder skall ansluta sig. har inte lånat några medel genom fonden. Fonden bildades ursprungligen, , som ett instrument för att möta dåtidens flyktingsituation men är även inriktad på att medverka till att lindra verkningarna av naturkatastrofer samt att finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt i regioner där sådana investeringar är av stort socialt värde. har även ett antal större utbildnings- och sjukvårdsprojekt finansierats. I syfte att stärka fondens kapitalbas och att kunna integrera länderna i i verksamheten utökades fondens kapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska staternas behov kommer att ställa fonden inför nya och större uppgifter såväl vad gäller risktagande som projektplanering och administration. har uttryckt starka önskemål om att fonden skall delta i återuppbyggnaden i f.d. , främst i . lämnades också lån på särskilt fördelaktiga villkor till projekt där. Medlemsstaternas insatser uppgick till sammanlagt 1 318 miljoner ecu i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av 1995 hade reserver och vinstmedel på 531 miljoner ecu. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lån på den internationella kapitalmarknaden. Fonden bedöms av det Standard & Poors ha högsta kreditvärdighet, AAA, för sin långsiktiga upplåning. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen har skett på särskilt fördelaktiga villkor. Denna subventionerade utlåning, som äger rum genom en speciell för ändamålet inrättad lånefond, bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 9 324 miljoner ecu. /96 utestående lån uppgick till 6 153 miljoner ecu, varav 45 miljoner ecu som subventionerade lån. De största låntagarna (1986 1995) har varit (av lånemedlen), (), (), (), () och (). De ändamål som fått mest lån är åtgärder för flyktingar och migranter, bostadsbyggande, lån i samband med infrastrukturinvesteringar samt landsbygdsutveckling. 4.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor Pompidougruppen inrättades som ett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gruppen hade ingen formell status men blev då en samarbetsgrupp inom . Ursprungligen fanns 16 medlemmar men antalet har ökat och uppgick till 28. Samarbetet omfattar de flesta västeuropeiska staterna samt flera länder i . Andra central- och östeuropeiska länder inbjuds att på ad hoc-basis delta i olika aktiviteter. har ställt medel till förfogande för att underlätta dessa länders deltagande i konferenser, symposier och andra möten anordnade av gruppen. Arbetet i Pompidougruppen rör såväl förbyggande insatser i syfte att minska efterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens område. Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor fattar beslut om inriktningen på samarbetet. Mellan ministermötena sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i respektive länder. Vid ett ministermöte antogs programmet för Pompidougruppens arbete . Programmet betonar vikten av efterfrågedämpande insatser och av att den tvärsektoriella inriktningen behålls. deltar aktivt, bl.a. genom medverkan i det omfattande epidemiologiska samarbete som pågår. I detta ingår en europeisk skolundersökning av elevers drogvanor som leds och samordnas av det för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN). Vidare pågår ett särskilt tränings- och utbildningsprogram för personer verksamma inom narkotikaområdet i . är tillsammans med och EU:s PHARE-program huvudbidragsgivare. Utöver ovanstående genomfördes möten i olika arbetsgrupper rörande bl.a. behandling och rehabilitering, barn till missbrukare, polissamarbete, prekursorer (ämnen som kan användas vid illegal framställning av narkotika), tullsamarbete samt insatser för gravida missbrukare. Slutligen påbörjades förberedelserna inför ministermötet , då ett nytt treårsprogram skall antas. 4.5 Filmstödsfonden Eurimages etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages . Fonden har 25 medlemmar. aviserade sitt utträde. Fonden förfogande över . De länder som deltar i partsavtalet bidrar till finansieringen i relation till sin storlek. bidrag, som utbetalas av , uppgick till . Beslut har fattats om en utvärdering av Eurimages , något som även togs upp på kulturministerkonferensen i den 28 . En grundförutsättning för att erhålla stöd är att minst tre europeiska länder är involverade. Fonden finansierar maximalt av projektets budget. Stöd utgår inte bara till spelfilm utan också i vissa fall till dokumentärfilm. Även renodlade TV-filmer och -serier kan komma i fråga. Länder som inte deltar i EU:s Media II-program kan också få stöd till distribution liksom till biografer som förbinder sig att visa europeisk film. erhöll 74 projekt bidrag från Eurimages till ett sammanlagt belopp av . Två svenska projekt fick bidrag till ett sammanlagt värde av . 4.6 Kommissionen för demokrati genom lag Den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ under överinseende och är knuten till genom ett partsavtal. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda av respektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om de olika rättssystemen i medlemsstater liksom även i de icke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. Den svenske ledamoten begärde att bli entledigad från sitt uppdrag. Till hans efterträdare utsågs justitieombudsmannen . Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och på begäran, bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. arbetade kommissionen bl.a. med konstitutionella frågor i . 4.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet Det europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgat partsavtal inom . är medlem sedan starten. Observatoriet, med placering i , är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Bland annat utges en statistisk årsbok om den audiovisuella sektorn i . EU deltar i arbetet genom att kommissionen är medlem i Europeisk forskningssamverkans (EUREKA:s) koordinationskommitté, som i sin tur har en medlem i observatoriets styrelse. diskuterades om observatoriet, efter en fyraårig initialperiod, skall permanentas. förordar att så blir fallet. En komplicerande faktor i bedömningen av den fortsatta verksamheten har varit värdlandet ifrågasättande av observatoriets rätt att åtnjuta skattefrihet. Då frågan behandlades i ministerkommittén verkade emellertid en lösning av det problemet finnas i sikte. Hela ärendet kommer att tas upp på nytt . 4.8 Nord/Sydcentrum anordnade i nära samarbete med EU en kampanj om nord sydfrågor. Arbetet med kampanjen ledde till att Nord/Sydcenter (Europeiskt centrum för globalt ömsesidigt beroende och solidaritet) året därpå etablerades genom ett partsavtal. /97 hade centret 16 medlemmar, sedan tillträtt som första central- och östeuropeiska land. Bland stater som står utanför kan nämnas , , och . Centret har sitt säte i , i lokaler bekostade av portugisiska staten. Det skall fungera som ett ramverk för europeiskt samarbete i syfte att öka medvetandegraden hos allmänheten om nord sydfrågor i ett globalt perspektiv och främja solidaritet i linje med mål och principer. Centret betraktas ofta som organisationens fönster mot omvärlden utanför . Finansieringen bygger dels på uttaxering från medlemsstaterna (för att täcka administrativa kostnader), dels på frivilliga bidrag som i huvudsak kommer från EU och används till programverksamheten. Nord/Sydcentret agerar utifrån en ovanlig samarbetsstruktur, kallad kvadrilog, i vilken ingår representanter för medlemsstaternas regeringar, parlamentariker, regionala och lokala myndigheter samt enskilda organisationer. På svensk sida befanns det inledningsvis svårt att få en övergripande bild av Nord/Sydcentrets vittförgrenade aktiviteter liksom av kvadrilogstrukturens sätt att fungera. I samband med att verksamheten permanentades efter en försöksperiod beslutades om en svensk profilhöjning, i syfte att söka dels påverka centret i riktning mot koncentration, effektiv uppföljning och öppenhet, dels få en ordentlig utvärdering till stånd. Mot denna bakgrund har accepterat en styrelseplats 1997. , och har drivit igenom förbättrade redovisningsrutiner, inklusive utarbetande av uppföljningsrapporter. Programverksamheten har stramats upp. Centret har hörsammat en betydande del av den kritik som riktats mot det och verkar nu gå in i en period av konsolidering men med bevarad entusiasm och kreativitet. anordnade Nord/Sydcentret, i samarbete med finländska representanter för kvadrilogens delar, ett regionalt möte i . Samtliga nordiska länder, även icke-medlemmarna och , var inbjudna. Avsikten var att, i en krets med traditionellt positiv inställning till bistånd, diskutera allmänhetens vikande intresse för global samverkan och solidaritet och vad som kan göras i positiv riktning. Vidare sonderades intresset för en ny nord sydkampanj 1998, dvs. efter den kampanj som blev inkörsporten till centrets upprättande. Beslut om en eventuell andra kampanj förväntas . 5 Förteckning över medlemsländer (f.d. jugoslaviska republiken ) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:140 Redogörelse för verksamheten inom .