prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har tilldelat resurser för att utveckla och försöksvis bedriva skådespelarutbildning. Den skådespelarutbildning som kommer att kunna erbjudas vid är särskilt intressant, eftersom den kommer att bedrivas i annan form än andra skådespelarutbildningar i landet och i samarbete med en teaterinstitution (Norrbottensteatern). Verksamheten kommer att få en stor betydelse för kulturlivet i nordligaste . Medel har beräknats under anslaget B 17. har från regeringens uppdrag att bedriva teaterutbildning vid Teaterateljé. Medel har beräknats för under anslaget B 5. Medel för detta ändamål har därefter inte beräknats. Vid bedrivs produktionsledar-producentutbildning som huvudsakligen är inriktad mot film, men även mot teater och radio. Det är ur ett kultur- och mediapolitiskt perspektiv viktigt att stimulera nationella TV- produktioner som speglar den svenska kulturen och som kan utgöra alternativ av hög kvalitet till det utländska utbudet. En satsning på svensk TV-produktion befrämjar också sysselsättningen. Rektor vid har på uppdrag av redovisat vilka krav som bör ställas på producenter av svensk television samt lämnat förslag beträffande innehåll och omfattning av en TV-producentutbildning. Utredaren har samrått med representanter för , och samt ny högskola i (U 1995:12). Eftersom har de förutsättningar som krävs vad gäller lärarkompetens, lokaler och utrustning föreslår regeringen att tillförs resurser för 16 helårsstudenter för att genomföra en TV- producentutbildning omfattande 60 poäng. Antagning förutsätts ske var tredje termin. Utbildningen skall genomföras i samarbete med . Medel har beräknats under anslaget B 20. : Grund- utbildning. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en viktig del i förnyelsen av de konstnärliga högskoleutbildningarna. En ökning föreslås av anslaget till konstnärligt utvecklingsarbete vid de universitet och högskolor som bedriver konstnärligt utvecklingsarbete. De sju konstnärliga högskolorna i föreslås få en ökning på vardera . föreslås ökningen bli , för , för och för . Den sammanlagda ökningen av medlen till konstnärligt utvecklingsarbete uppgår till . Medlen har beräknats under anslagen B 4. : Forskning och forskarutbildning, B 6. : Forskning och fors-karutbildning, B 10. : Forskning och forskarutbildning, B 18. : Forskning och forskarutbildning samt B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Regeringen avser att erinra de konstnärliga högskolorna om kravet på rapportering av det konstnärliga utvecklingsarbetet i årsredovisningen samt om att analysen av användningen av resurserna generellt bör förbättras. Regeringen avser under återkomma till frågan om fakul- tetsindelning i en proposition om högskolans ledningsstruktur och tjäns- teorganisation. har av EU:s kulturministrar utsetts att vara EU:s kulturhuvudstad. Regeringen föreslår att de konstnärliga högskolorna i tilldelas sammanlagt för att kunna genomföra gemensamma projekt med kulturinstitutionerna i och för att möjliggöra ett utbyte med motsvarande högskolor i . Övriga lärosäten i landet med konstnärlig utbildning skall också kunna delta i projekten. Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. En utgångspunkt inför planeringen av bör vara att också skall manifestera sig som lärdomsstad . Detta innebär att även andra lärosäten i än de konstnärliga engagerar sig i . Engagemanget kan bestå i seminarier, föreläsningsserier på temat som lärdomsstad, symposier m.m. Verksamheten bör ses som ett naturligt inslag i den ordinarie verksamheten och några särskilda resurser har inte beräknats för detta ändamål. Under utgiftsområde 17. Kultur, medier, trossamfund och fritid samt i regeringens kulturpolitiska proposition (1996/97:3) redovisas regeringens samlade insatser för . Konstnärligt perspektiv berikar naturvetenskap, teknik och medicin Det är viktigt att konstnärskap i ökad omfattning tas till vara inom utbildning och forskning. /96 avsatte regeringen för projekt avsedda för konstnärers engagemang i den högre utbildningen särskilt inom områdena naturvetenskap, teknik och medicin. Syftet var att med konstnärliga infallsvinklar inspirera till förnyelse i andra typer av utbildningar. har redovisat fördelningen till regeringen. Denna satsning bör fortsätta . Det ankommer på Hög- skoleverket att fördela medlen. För att uppnå syftena bör projekten fort- sättningsvis koncentreras något och för att säkerställa en hög kvalitet väljas ut i samråd mellan och . Medel, , har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. med inriktning mot barn- och ungdomskultur Regeringen tilldelade resurser för att delta i ett projekt kring barn- och ungdomskultur. Användningen har redovisats till regeringen. Högskolan har utvärderat ett antal samarbetsprojekt mellan TV, teater och högskola, genomfört en tvärvetenskaplig seminarieserie samt initierat ett projekt om hur invånarna i ett avgränsat bostadsområde förhåller sig till offentlig och privat kulturverksamhet. Regeringen har föreslagit förstärkta och permanenta forskningsresurser till de mindre och medelstora högskolorna. För har förstärkningen beräknats så att med inriktning mot barn- och ungdomskultur ryms inom denna. De lärosäten som bedriver musikutbildning har begärt att ersättnings-beloppen för utbildningsområdet musik skall höjas. skall - i det uppdrag som beskrivs ovan under avsnittet Unika musikutbildningar - genomföra en översyn av per capitaersättningarna till de konstnärliga utbildningsområdena. I avvaktan på utredning föreslår regeringen att tidigare beslutad besparing (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) skall begränsas till hälften för de konstnärliga utbildningsområdena jämfört med den besparing som gäller övriga utbildningsområden. i utbildar grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare med olika ämneskombinationer i vilka bl.a. ingår idrott, musik och bild. Ämnesstudierna avseende idrott, musik och bild anordnas av i , Kungl. i och på uppdrag av i . i föreslås erhålla fyra nya utbildningsområden: idrott, musik, konst och design. Syftet är att i skall kunna ersätta i , Kungl. i respektive med samma ersättningsbelopp som utgår för ettämneslärare i idrott, musik respektive bild. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 37. i : Grundutbildning. Utbildning i dans på högskolenivå bedrivs endast vid . Med anledning av den nystartade dansarlinjen vid bör ersätt- ningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområde dans höjas med . Ersättningsbeloppen redovisas under avsnitt 5.12.2. 5.3.2.4 Utbildningar inom vårdområdet m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Läkar- och tandläkarutbildningarna skall | | minska i omfattning. I stället skall vissa andra vårdutbildning-| | ar, farmaceutiska utbildningar och biomedicinska utbildningar | | öka i omfattning. Takbeloppen för de enskilda lärosätena påverkas| | inte. Skälen för regeringens förslag: beslutade , efter förslag av regeringen, om en minskning av utbildningsuppdragen till universitet och högskolor för det medicinska utbildningsområdet. Minskningen innebar att berörda universitet samt skulle minska nyantagningen med 120 platser. Nyantagningen före denna minskning var cirka 1 000 . Skälet för detta var att en utredning i be- tänkandet Den framtida efterfrågan på läkare m.m. (Ds 1994:57) pekat på att antalet läkare skulle komma att öka och överstiga den förmodade efterfrågan . Det är fortfarande svårt för nyexaminerade att erhålla tjänst för allmän- tjänstgöring, s.k. AT-tjänst, som fordras för legitimation som läkare. En fortsatt neddragning av läkarutbildningen är nödvändig. Enligt regeringens mening skall omprioritering till andra vårdutbildningar, farmaceutiska utbildningar och biomedicinska utbildningar ske vid de lärosäten som bedriver läkarutbildning. Eftersom det råder brist på logopeder är det önskvärt att en viss omprioritering till logopedutbildning görs vid de högskolor som har rätt att ge logopedexamen. Då bristen på logopeder är särskilt besvärande i , bör fullfölja sina planer och starta ett logopedprogram. beslutade även om en neddragning av ut- bildningsuppdraget för det odontologiska området. Beslutet innebar en minskning av nyantagningen till tandläkarutbildningen med jämfört med tidigare budgetår. Regeringen föreslår , som en konsekvens av detta beslut, en fortsatt minskning av det högsta antalet helårsstudenter för vilka högskolorna kan räkna med ersättning för inom det odontologiska området. Hänsyn har tagits till att även tandteknikerutbildningen omfattas av ersättningsbeloppen för odontologisk utbildning. Regeringen har föreslagit (prop. 1995/96:150) att vissa förändringar skall införas i tandvårdsförsäkringen fr.o.m. . har bifallit förslaget. I propositionen angavs att regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag som utgår från att samtliga subventioner i tandvårdsförsäkringen slopas med undantag för ett ekonomiskt skydd för de grupper som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. Förändringen planeras träda i kraft . Med anledning av detta beräknar regeringen att en viss minskning bör ske även för tandteknikerutbildningen och beräknar utbildningsuppdragen med hänsyn till detta. Inom Apoteksbolaget, som är den största arbetsgivaren när det gäller denna grupp, kommer det att uppstå brist både på receptarier och apotekare till följd av stora pensionsavgångar. Även läkemedelsindustrin efterfrågar apotekare och forskarutbildade farmaceuter. Regeringen har därför infört ett examensmål beträffande apotekare för , som har landets enda farmaceutiska fakultet och även beräknat extra resurser för denna utbildning. Biomedicinsk utbildning expanderar kraftigt. Vid samtliga universitet finns eller kommer att starta fyraåriga biomedicinska utbildningar som leder till magisterexamen. Syftet är att dessa utbildningar skall förbereda för medicinsk forskning eller arbete i läkemedelsindustrin. Näringslivet efterfrågar långt fler biomedicinskt utbildade än vad som utbildas. Dimensionerings-, kvalitets- och huvudmannaskapsfrågor i de medellånga vårdutbildningarna Samtliga medellånga vårdutbildningar hade före /96 landstingskommunalt huvudmannaskap. Därefter har vissa landsting flyttat över dessa utbildningar till statligt huvudmannaskap. Utbildningarna ges där på uppdrag av landstingen. I finns nu 19 vårdhögskolor under landstingskommunalt huvudmannaskap. Ett statligt bidrag utgår till alla landsting. Detta bidrag motsvarar av de totala kostnaderna för vårdhögskoleutbildningen i . beslutar om landstingens rätt att utfärda de examina som finns upptagna i högskoleförordningen (1993:100) på samma sätt som för de statliga universiteten och högskolorna. Landstingen har rätt att utfärda yrkesexamen och högskoleexamen för verksamhet inom vård och omsorg. De utbildningsprogram som leder till yrkesexamen enligt högskoleförordningen är arbetsterapeututbildning, barnmorskeutbildning, sjukgym- nastutbildning, sjuksköterskeutbildning, social omsorgsutbildning och tand- hygienistutbildning. De utbildningsprogram som leder till högskoleexamen är audionomutbildning, ortopedingenjörsutbildning, utbildning i hälsovetenskap, utbildning i laboratorievetenskap samt utbildning i missbruksvård. beslutade - med anledning av propositionen Utbildning och forskning Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU13, rskr. 1993/94:400) - att skapa utrymme för alternativa samarbets- och huvudmannaskapsformer för de landstingskommunala vårdutbildningarna i syfte att höja kvaliteten och forskningsanknytningen i vårdutbildningen. En utgångspunkt skulle vara att den lösning som valdes skulle vara kostnadsneutral för staten och dåvarande huvudman. Endast vid de landsting som önskade en förändring skulle en överflyttning av huvudmannaskapet för vårdutbildningarna till statlig högskola kunna ske. Regeringen har godkänt avtal om ändrat huvudmannaskap för vårdutbildningarna vid landstingen i , , , , , samt till högskolorna i och , , samt . I kompletteringspropositionen 1994/95 (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:UbU22, rskr. 1994/95:434) anförde regeringen att det kunde vara nödvändigt att ompröva dels var staten skall ta över huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningen, dels hur ansvaret för vårdhögskoleutbildningarna skall fördelas mellan staten och landstingen. Innan denna fråga klarlagts skulle förhandlingar med ytterligare landsting kunna tas upp endast om särskilda skäl förelåg och om den aktuella verksamhet kunde ses som en självklar del i en framtida nationell struktur. Bägge dessa skäl förelåg vid regeringens beslut att pröva eventuellt förändrat huvudmannaskap också för vårdhögskolorna inom landstingen i , och . Till motiven hörde att forskningsanknytningen bäst kommer till stånd på universitetsorterna. Regeringen gav det dåvarande , numera , i uppdrag att utvärdera de medellånga vårdutbildningarnas kvalitet. Syftet var att få underlag för framtida bedömningar avseende examensrätt. Uppdraget redovisades till regeringen i utredningen i högskolan - En utvärdering (rapportserie 1996:7 R). Samtliga vårdutbildningar bedömdes vara yrkesrelevanta. Yrkesrelevans innebär t.ex. att studenten förvärvat sådana kunskaper och färdigheter som fordras för att självständigt kunna arbeta inom yrket, utvecklat sin förmåga till goda relationer med patienter och deras närstående samt förvärvat kännedom om förhållanden i samhället som påverkar människors hälsa och kan initiera och delta i hälsobefrämjande och förebyggande arbete. konstaterar vidare att utvecklingen mot högskolemässighet har intensifierats . Utredningen föreslår inte några omedelbara åtgärder beträffande vård- högskolornas rätt att utfärda examina men föreslår att en ny utvärdering skall genomföras . Denna bör ligga till grund för en förnyad prövning av examensrätten. Verket rekommenderar att vårdutbildningarna samordnas och koncentreras i färre enheter. En ökad anknytning av vårdhögskolornas verksamhet till de statliga universiteten och högskolorna med relevant utbildningsmässig och vetenskaplig profil bör stimuleras och läggas fast i avtal. I fråga om enskilda utbildningsprogram rekommenderar utredningen bland annat en anknytning av den sociala omsorgsutbildningens samtliga inriktningar samt av utbildningen i missbruksvård till den statliga högskolans utbildningar i socialt arbete, dvs. Vidare rekommenderar verket att en översyn av tandhygienistutbildningen och dess relation till övrig tandvårdsutbildning görs. Enligt regeringens mening har utredningen inte tillräckligt beaktat att högskolans uppgift också är att ge en god yrkesutbildning. De medellånga vårdutbildningarna står sig väl vad gäller förmedlande av yrkeskompetens, vilket är minst lika viktigt som ämnesdjup och forskningsförberedande insatser. Regeringen har med anledning av detta uppdragit till att komplettera utvärderingen. Regeringen har givit i uppdrag att lämna underlag till hur en nationell struktur för vårdhögskoleutbildningen bör utformas. I uppdraget ingår att ge ett underlag för regeringens bedömning av geografisk fördelning av den framtida vårdhögskoleutbildningen samt att utreda om staten bör ta ansvar för vissa vårdutbildningar och i så fall för vilka. skall även lämna förslag till ett system för statsbidrag till vårdhögskolorna som bättre överensstämmer med det resurstilldelningssystem som gäller för statliga universitet och högskolor. I uppdraget ingår dessutom att komplettera den ovannämnda utvärderingen vad gäller kvaliteten i vårdutbildningarna, med avseende på förmedlande av yrkeskunnande och yrkeskompetens. Alla förslag skall vara kostnadsneutrala. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Nya möjligheter inom vårdutbildningsområdet För att till fullo kunna utnyttja den kvalitetshöjning en överflyttning av vårdhögskoleutbildning till statligt huvudmannaskap kan innebära föreslår regeringen att de högskolor till vilka kommunala vårdutbildningar överflyttats erhåller möjlighet till ersättning inom utbildningsområde vård. Detta kan bidra till framväxten av fler tvärvetenskapliga kurser inom t.ex. utbildningsområdena vård och teknik samt ett förbättrat utnyttjande av den kompetens som finns inom området, då högskolorna får möjlighet att avräkna helårsstudenter inom utbildningsområde vård. Regeringen har erhållit flera skrivelser med begäran om att nya yrkesexamina bör inrättas. Bland annat har flera vårdhögskolor hemställt om inrättande av yrkesexamen för utbildning till audionom och vårdförbundet - Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund - har hemställt om inrättande av yrkesexamen för biomedicinska analytiker. Regeringen avser inte att vidta några åtgärder i dessa frågor innan (S 1994:01) huvudbetänkande föreligger. 5.3.2.5 Fortbildning och vidareutbildning Den svenska högskolan har utvecklat ett internationellt sett unikt och flexibelt system för att tillgodose behovet av olika utbildningar och studieformer på högskolenivå. Dagsaktuella begrepp såsom livslångt lärande, kontinuerlig kompetensutveckling, återkommande utbildning etc. blev i viss mån en realitet i den svenska högskolan . beslutade om den s.k. 25:5-regeln, vilket blev startpunkt för en successiv ökning av antalet äldre studenter. Ytterligare reformer under 1970- talet attraherade nya grupper i samhället som inte tidigare kunnat utnyttja högskolans utbud. Inflödet till högskolan av studenter har varit och är större i vårt land än i något annat OECD-land. räknade SCB med att mer än var fjärde student på fristående kurser läste i något slags fortbildnings- eller vidareutbild- ningssyfte. Det är självfallet komplicerat att exakt beskriva en avsikt i kvantitativa termer. Däremot går det bra att belysa högskolans utbildningsutbud och i vilken omfattning olika grupper av studenter använder de olika studieformer som erbjuds. har inflödet av framför allt ungdomar till högskolan ökat mycket kraftigt, bl.a. tack vare den expansion av den högre utbildningen som skett. Detta har emellertid inte skett på bekostnad av äldre studerande. Högskolans öppna och integrerade system för att ta emot vuxenstuderande samt den allmänna expansionen av den högre utbildningen har möjliggjort att även inflödet av äldre studerandegrupper kan fortsätta att öka. Distansutbildning är en mycket användbar undervisningsform för att möta dagens och framtida behov av fortbildning och vidareutbildning. Regeringen har anvisat särskilda medel för att utveckla och främja genomförandet av distansutbildning. För att understryka vikten av distansutbildning tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samlad strategi för den framtida organisationen och användningen av distansmetoder i utbildningen. (U 1995:07) skall avge sitt slut- betänkande . var drygt en fjärdedel av samtliga studenter registrerade som deltidsstuderande (halv- eller kvartsfart) eller inskrivna på kurser som sammanlagt omfattade mindre än 20 poäng. Därutöver läste på distans. Flertalet av alla deltids- och distansstuderande var minst och påbörjade en högskoleutbildning eller återkom studieuppehåll. Många ungdomar utnyttjar de möjligheter som högskolesystemet erbjuder när det gäller t.ex. att varva arbete med deltidsstudier. Olika grupper av registrerade studerande i den statliga högskolans grund- utbildning ) Yngre än Äldre än Totalt Totalt antal % % % Distansstuderande på hel- och deltid 15 750 7,3 2,6 12,5 Deltidsstuderande som åter- kommer efter studieuppehåll 12 800 6 1,2 11,2 Deltidsstuderande som läser i högskolan för första gången9 450 4,4 4,8 3,8 Deltidsstuderande som fort- sätter från föregående läsår36 100 16,8 13,2 20,4 Heltidsstuderande 143 700 66,9 78,1 52,1 Summa procent 100 100 100 Summa antal 217 800 116 300 101 500 1)Exklusive landstingskommunala vårdhögskolor. Uppgifterna avser enbart , ej hela /96, ej helårsstudenter. För att på ett flexibelt sätt kunna möta kommande efterfrågan från såväl yngre som äldre sökande är det angeläget att högskolorna 1999 fortsätter att erbjuda ett varierat utbud av utbildningar och olika studieformer. Regeringen ställer i utbildningsuppdragen för universitet och högskolor krav på viss omfattning av fortbildning och vidareutbildning (avsnitt 5.13). Regeringen återkommer i regleringsbrevet med slutgiltiga uppdrag för respektive universitet och högskola. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En högskola inrättas i och tillförs | | resurser motsvarande 3 000 helårsstudenter för budgetperioden | | 1997-1999. Lunds universitets nuvarande verksamhet i | | skall delvis ingå i den nya högskolan. | | Utbildningen vid den nya högskolan i skall inriktas mot | | teknik och ekonomi, lärarutbildning, hälsa och samhälle samt | | konst och kommunikation. Därutöver skall profilområden utvecklas| | som bör ingå i nämnda utbildningsområden. Dessa är: internationell| | migration och etniska relationer, europakunskap, natur- och | | resurshushållning, jämställd-| | het och genuskunskap. | | Utbildningen inom teknik och ekonomi skall prioriteras. | | Påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning | | skall organiseras i . | | Profilområdena skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och | | uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan. | | Forskningen vid den nya högskolan skall bedrivas i projektform | | med en permanent grundorganisation finansierad med statliga | | medel. Medel för forskning beräknas i nästa budgetarbete. | | Verksamheten skall planeras så att den nya högskolan successivt| | byggs upp i samarbete med de redan existerande | | högskoleenheterna i området. behandlade - med anledning av propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:131-134) - vissa frågor rörande utbyggnaden av den högre utbildningen i landet. Bl.a. betonades att en utbyggnad av den högre utbildningen ökar konkurrenskraft och är en stark regionalpolitisk faktor. Regeringen aviserade därvid att en kommitté skulle tillsättas för att utreda hur en etablering av en högskola i skulle kunna genomföras. Ett skäl till en högskoleetablering i är kommunens lägre utbildningsnivå och en högre arbetslöshet än övriga storstadskommuner. konstaterade att tillgång till välutbildad arbetskraft är av central betydelse för näringsliv och sysselsättning men också för utvecklingen av samhället i övrigt. Regeringen fick i uppdrag att närmare utreda frågan inför slutliga ställningstagande. Regeringen tillsatte en kommitté för att bereda frågan om etableringen av en högskola i . Kommitténs huvuduppgift är enligt direktiven (dir. 1995:135) att utreda hur etableringen av en högskola i skall kunna genomföras samt lämna förslag till högskolans inriktning och organisation. Kommittén, som antagit namnet ny högskola i Mal-mö (U 1995:12), lämnade sina förslag i betänkandet Högskola i Mal-mö (SOU 1996:36) som remissbehandlats och i slutbetänkandet (SOU 1996:120). En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Utbild- ningsdepartementet (dnr U96/805/UH). Kommitténs förslag: ny högskola i har i sitt slutbetänkande föreslagit att en ny struktur för högre utbildning och forskning etableras i . Kommittén föreslår att grundutbildningen vid den nya högskolan skall inriktas i huvudsak mot följande områden: - teknik och ekonomi, - lärarutbildning, - hälsa och samhälle, - konst och kommunikation. Därutöver skall fem profilområden utvecklas: - internationell migration och etniska relationer, - europakunskap, - natur- och resurshushållning, - skall organisera påbyggnadsutbildning samt fortbildning och vidareutbildning,) - jämställdhet och genuskunskap. Dessa profilområden skall utgöra inslag i utbildningsplaneringen och uppläggningen av utbildningen inom hela högskolan.