prop · GK03150D3 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att såväl balanskravet som en blandad modell för redovisning av avtalspensioner skall införas för landsting, kommuner och kommunalförbund från och med . De förslag till ändrade tidpunkter som regeringen nu redovisat bör genomföras genom ändringar i ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till de lagförslag som lagts fram i prop. 1996/97:52. 8.6.2 Bildande av ett råd för redovisning I propositionen Den kommunala redovisningen (prop. 1996/97:52) gör regeringen bedömningen att ett oberoende organ för redovisningsfrågor bör tillskapas. Inrikesministern tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till avtal och stadgar för bildande av en ideell förening mellan staten, och . Arbetsgruppen, med företrädare för respektive part, överlämnade sitt förslag . Förslaget innebär att den ideella föreningen skall kunna bildas vid en konstituerande föreningsstämma . Vidare föreslår arbetsgruppen att den ideella föreningen för redovisning. Huvuduppgiften för rådet är att främja och utveckla god redovisningssed i enlighet med den i proposition 1996/97:52 föreslagna lagen om redovisning. Rådet skall ledas av en styrelse och biträdas av en särskild expertgrupp. Till styrelsens och expertgruppens förfogande skall det finnas ett kansli. Parterna skall enligt avtal stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera för . Regeringen anser att Rådet för redovisning skall bildas . Medel för statens bidrag ingår i regeringens bedömning av ramen för utgiftsområde 25. Finansieringen för framgår av tilläggsbudgeten. 8.6.3 Ekonomiska regleringar mellan staten och de kyrkliga kommunerna Regeringens förslag: De kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran vid ingången av skall minskas med avseende på statliga regeländringar som påverkat kyrkokommunernas ekonomi, främst skatteunderlaget. Därutöver skall skattemedelsfordran minskas som ersättning till staten för administration av församlingsskatten. Skälen för regeringens förslag: I den ekonomisk- politiska propositionen (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145 och 146) uttalade regeringen att även de kyrkliga kommunerna bör bidra till saneringen av statens finanser. Mot denna bakgrund beslutade att de kyrkliga kommunerna skulle ersätta staten för administrationen av församlingsskatten. Ersättningen har fastställts till av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran. Även för bör ersättningen uppgå till . För de kyrkliga kommunerna får de ändringar som exempelvis påverkade det kommunala skatteunderlaget ingen effekt , men och även för får ändringarna dubbel effekt eftersom både förskott och slutavräkning påverkas. De förändringar som redovisas i följande sammanställning utgör inte några nya regleringar jämfört med utan beror endast på att tidigare beslutade regleringar ger olika effekt . TABELL 8.7 SAMMANSTÄLLNING AV EKONOMISKA REGLERINGAR MELLAN STATEN OCH DE KYRKLIGA KOMMUNERNA ÅR Beslutade regleringar 167 Grundavdrag -145 Karensdag och sänkta ersättningsnivåer 13 ISURV -12 Höjt pensionstillskott/särskilt grundavdrag 84 Tjänsteinkomstbeskattning -8 Egenavgifter 53 Vårdnadsbidrag -15 Summa 137 De tidigare beslutade regleringarna och de nu föreslagna förändringarna av dessa regleringar uppgår till , vilket beräknas motsvara en reducering av de kyrkliga kommunernas skattemedelsfordran vid ingången av . Till detta kommer den föreslagna skatteadministrationsersättningen om . 8.7 Bedömning av den kommunala sektorns ekonomiska utveckling efter resurstill- skottet Bedömningen av den kommunala sektorns utveckling bygger på de förutsättningar som redovisas i bilaga 1. Bedömningen utgår från att kommuner och landsting skall klara att uppfylla det föreslagna balanskravet med en oförändrad genomsnittlig kommunalskattesats. Vidare förutsätts balanskravet träda 2000 för såväl kommuner som landsting. De ökade statsbidrag som regeringen föreslår, samt de följdjusteringar av utgifterna som föranleds av detta, har beaktats. En varaktig nivåhöjning av statsbidragen med motsvarar i konsumtionsvolym. TABELL 8.8 KOMMUNSEKTORNS FINANSER ÅREN , löpande priser1 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster Skatter 329,8 Statsbidrag2 55,8 58,3 63,5 66,3 64,2 Övrigt 45,9 47,7 49,3 50,9 52,6 Summa 395,6 400,3 414,7 431,2 446,6 Utgifter Transfererin gar 80,8 Konsumtion 302,1 311,6 319,8 329,9 340,1 Investeringar 23,0 22,8 24,0 25,0 26,0 Summa 400,2 406,9 420,6 434,1 446,9 Konsumtion3 , % -0,9 -0,9 0,0 0,0 0,0 Finansiellt sparande -4,6 -6,6 -5,9 -2,9 -0,3 1Utjämningsbidrag till respektive utjämningsavgift för kommuner och landsting, om vardera ca , ingår inte i kalkylen. 2Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala systemet för återbetalning av mervärdsskatt. 3Årlig förändring, fasta priser. Utgifterna beräknas öka något snabbare än inkomsterna . Det är främst kommunsektorns skatteinkomster som utvecklas svagt. Skatteinkomsterna är i stort sett oförändrade i löpande priser , främst på grund av slutavräkningen i skatteutbetalningssystemet. betalade staten ut i skattemedel i efterskott till kommuner och landsting avseende inkomståren 1994 (delavräkning) och 1995 (slutavräkning). Slutavräkningen för , som görs , innebär emellertid att kommuner och landsting har fått betala tillbaka . Fr.o.m. görs inte längre några delavräkningar. Enligt nu gällande regelsystem, som kalkylen bygger på, görs endast en slutavräkning efter inkomståret. Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för den avgift som kommuner och landsting betalar till systemet för återbetalning av mervärdesskatt. Avdraget uppgår till och beräknas öka något i löpande priser . Kommunernas utgifter för socialbidrag ökade med ca . Ökningstakten bromsades upp . beräknas en viss minskning av socialbidragsutgifterna. Därefter beräknas socialbidragsutgifterna ligga kvar på en hög nivå, om än med en viss real minskning. beräknas konsumtionen minska i fasta priser, för att vara realt oförändrad. Sysselsättningen, mätt i antal arbetade timmar, beräknas utvecklas i ungefär samma takt som den kommunala konsumtionen. Utvecklingen av antalet anställda påverkas också av förändringar i medelarbetstiden. En viss ökning av medelarbetstiden antas och antalet anställda beräknas minska med 12 000 i hela kommunsektorn. beräknas antalet anställda vara oförändrat. Den kommunala konsumtionen beräknas vara realt oförändrad. Avgörande för hur den kommunala konsumtionen kommer att utvecklas är hur dagens utgiftsnivå förhåller sig till inkomstutvecklingen . Inkomsterna beräknas öka något snabbare än utgifterna, vilket innebär en fortsatt förbättring av det finansiella sparandet. De beräknade finansiella sparandeunderskotten innebär en viss fortsatt försämring av det egna kapitalet för sektorn som helhet, en försämring som beräknas upphöra . Eftersom konsumtionsvolymen bedöms bli oförändrad beräknas antalet sysselsatta kunna bibehållas på ungefär nivå. beräknas sysselsättningen, mätt i antal arbetade timmar, utvecklas i samma takt som den kommunala konsumtionen. Utifrån ovan redovisade kalkyl beräknas den kommunala konsumtionens andel av BNP uppgå till av BNP. Såväl utgifterna som inkomsterna beräknas motsvara av BNP. De kommunala skatteinkomsterna beräknas uppgå till av BNP. 9 Europeiska revisionsrättens rapporter för 9.1 Bakgrund Regeringen aviserade i prop. 1994/95:40 att kommer att informeras om hur man från svensk sida agerar med anledning av den europeiska revisionsrättens årsrapporter. Revisionsrätten, som svarar för den externa revisionen inom EU, avger dels en årsrapport i vilken rätten redovisar sina iakttagelser från sin granskning av hur EU-budgeten genomförts, dels en s.k. revisionsförklaring. I den senare lämnas ett utlåtande över om redovisningen är rättvisande och om de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Vidare kan rätten närhelst den så önskar avge s.k. särskilda rapporter. Årsrapporten innehåller iakttagelser rörande finansiell förvaltning inom de olika sektorer som finansierar eller finansieras av EU-budgeten. De presenterade iakttagelserna är inte heltäckande för hela budgeten utan avser resultaten av olika granskningar som genomförts inom respektive sektor. Granskningen utförs såväl hos kommissionen eller annan berörd EU- institution som på plats i medlemsstaterna. I artikel 206 i anges bl.a. att rådet och parlamentet, vid sidan av kommissionens upprättade räkenskaper, skall granska revisionsrättens årliga rapport och relevanta specialrapporter. Parlamentet skall på rekommendation av rådet besluta om ansvarsfrihet för kommissionen beträffande budgetens genomförande. Rådet kan även välja att beakta revisionsförklaringen i beredning av rekommendationen (fördraget är inte tvingande på denna punkt). Sakberedningen av årsrapporten, revisionsförklaringen m.fl. rapporter avseende beviljande av ansvarsfrihet sker i rådets budgetkommitté och beslutas slutligen av Ekonomi- och finansministerrådet (). behandlades rekommendationen till parlamentet i . Parlamentet beräknas fatta beslut om ansvarsfrihet . Regeringen kommer i föreliggande proposition att för redovisa, kortfattat, dels innehållet i rapporteringen, dels hur vi från svensk sida agerat vid behandlingen av revisionsrättens rapport, dels sin bedömning av iakttagelserna som avser . 9.2 Utgångspunkter för agerande Att gemenskapsmedlen administreras och används korrekt och effektivt är en prioriterad fråga för i EU-arbetet. Regeringen fäster därför stort avseende vid revisionsrättens iakttagelser. Revisionsrättens årsrapport är av väsentlig betydelse för att bedöma hur EU:s budget och gemenskapens politik genomförts. Det finns en mängd skäl till att stödja strävandena inom EU för ökad effektivitet, säker medelshantering, stärkt kontroll och revision. Förutom att det för som stor nettobidragsgivare är angeläget att verka för en så ändamålsenlig och kostnadseffektiv användning av gemenskapens medel som möjligt, är det av avgörande betydelse för den gemensamma politiken att medlen går till avsedda ändamål och inte slösas bort på grund av dålig finansiell kontroll. Att målen med gemenskapens politik uppfylls på ett effektivt sätt och att kvaliteten i verksamheten säkras utgör ledstjärnan för regeringens strävan mot förbättrad uppföljning och kontroll inom gemenskapen. 9.3 Iakttagelser i rapporterna och svenskt agerande i rådet Revisionsrätten har även konstaterat ett stort antal exempel på otillfredsställande räkenskapsmässig och finansiell förvaltning, men även förbättringar i förhållande till föregående år redovisas. 9.4 Årsrapporten (publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 96/C 340/01) konstaterar rätten att de brister den funnit i sin granskning i flera fall är desamma som noterades i föregående års rapport. Detta gäller t.ex. oklara regler, framförallt på strukturfondsområdet, för vilka kostnadstyper som är bidragsberättigade samt att bidrag betalats ut till ändamål som inte är bidragsberättigade. I rapporten konstateras även i övrigt en rad problem med förvaltningen på strukturfondsområdet. Dessa innefattar till exempel att alltför många geografiska områden är stödberättigade inom strukturfonderna (vilket leder till uppsplittring av stödet) samt underutnyttjande av socialfondsmedel. Vidare saknas tillräckligt klara och mätbara mål för gemenskapens programm för fattigdomsbekämpning och social utslagning. På jordbruksområdet konstaterar rätten att kommissionen inte i tillräcklig omfattning försökt återkräva felaktigt utbetalade medel. Vidare noteras att frysningen av jordbruksomräkningskurserna, inom ramen för det agromonetära systemet, har undergrävt principen om gemensamma stödnivåer. Andra iakttagelser rätten gör är förseningar för genomförandet av investeringsprogram och svaga projektanalyser inom den gemensamma fiskeripolitiken. Inom biståndet till och staterna i f.d. finns brister till följd av inadekvat personalförvaltning i kommissionen, bland annat en alltför frekvent användning av konsulter och mellanhänder. Rätten uppmanar härvid kommissionen att definiera och fullt ut utöva sitt ansvar som utanordnare samt att klarlägga externa experters och intern personals olika roller. Vidare konstaterar rätten att det inom gemenskapens samarbete med utvecklingsländer håller på att uppstå en bristande balans mellan mängden och mångfalden av program som kommissionen måste genomföra och dess kapacitet att genomföra dem på ett tillfredsställande sätt. som dessa anmärkningar görs noterar rätten också en rad förbättringar t.ex. inom jordbruksområdet och i Phare-programmet. Revisionsrätten välkomnar också det arbete som utförs inom ramen för kommissionens s.k. 2000 program (Sound and ), som syftar till att förbättra den finansiella styrningen och kontrollen av gemenskapsmedel, och noterar att flera av de konstaterade bristerna hanteras inom detta program. Ekonomi- och finansministerrådet beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet, men tillfogade en rad slutsatser om vilka åtgärder som behöver vidtas. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag i arbetet med kontrollen av gemenskapens verksamhet. stödjer generellt de iakttagelser rätten gör och ser det som mycket viktigt att de åtgärdas. I arbetet med att ta fram en rekommendation till parlamentet har vinnlagt sig om att rådet drar operativa slutsatser som ställer krav på berörda parter att vidta åtgärder, detta är särskilt viktigt inom prioriterade områden som strukturfonderna och stödet till de central- och östeuropeiska staterna. Även om revisionsrätten visat på allvarliga brister inom många områden är de enligt vår uppfattning inte av en sådan art att kommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet. Den rekommendation rådet avgivit till parlamentet avspeglar väl de svenska ståndpunkterna i frågan. 9.5 Revisionsförklaringen Revisionsrätten har genom revisionsförklaringen avseende (publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 96/C 395/01) erhållit en rimlig säkerhet att EU:s årsredovisning ger en korrekt bild av inkomsterna och utgifterna samt gemenskapens finansiella ställning. Trots detta föreligger det alltför många felaktigheter i de underliggande transaktionerna för utbetalningar för att rätten ska kunna ge en övergripande positiv förklaring om deras laglighet och korrekthet. Rätten konstaterar i revisionsförklaringen att inga allvarliga problem förelåg avseende egna medel, men att rätten inte med säkerhet kan fastställa att all skattepliktig import har deklarerats. Vidare noterades att det inte förelåg någon signifikant omfattning av felaktigheter för de åtaganden ( commitment appropriations ) som gjordes . För utbetalningar ( payment appropriations ) uppgick dock de väsentliga felaktigheterna (dvs sådana som har mätbar effekt på beloppen för de underliggande transaktionerna) till 5,av årets betalningar från EU:s budget, dvs ca 4 miljarder ECU. Rätten fann också att 2,av betalningarna var behäftade med någon form av fel, eller att det inte gick att kontrollera om de var rätt eller fel. Det senare på grund av att systemen för att administrera transaktionerna visade sig otillförlitliga eller att informationen som ställts till rättens förfogande inte varit tillräcklig. Den svenska positionen som förts fram i rådet är att revisionsförklaringen utgör ett värdefullt tillskott som underlag för bedömningen av hur gemenskapsmedlen sköts. Resultatet av revisionsförklaring är oroande och visar på att behov av åtgärder föreligger. Om de åtgärder som beslutats inom 2000 genomförs, vilket vi förutsätter, bör andelen felaktiga betalningar minska avsevärt. 9.6 Rapporter avseende andra EU-institutioner Revisionsrätten har avgivit rapporter avseende den ekonomiska förvaltningen under vid Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublinfonden) och vid Europeiskt yrkesutbildning. Dessa rapporter har behandlats i rådet, som har lämnat rekommendationer till parlamentet att bevilja ansvarsfrihet för styrelserna vid dessa institutioner. ställningstaganden överensstämmer med de rådet givit uttryck för i sina slutsatser och rekommendationer. 9.7 Bedömning av iakttagelser rörande i årsrapporten avser första medlemsår i den europeiska unionen. omnämns således av naturliga skäl mycket sparsamt i rapporten. Rätten konstaterar att de anslag som tilldelats Europeiska socialfonden för underutnyttjades kraftigt, vilket enligt rätten visar på bristen av överensstämmelse mellan planeringen av programmen och förvaltningskapaciteten , i synnerhet i medlemsstaterna. uppgick underutnyttjandet jämfört med finansieringsplanerna för de olika målprogramen till avseende utbetalningarna. Som de mest signifikativa fallen nämns , och . hade bara utnyttjat 45,av betalningsbemyndigandena. När det gäller iakttagelsen om medelsutnyttjande förklaras denna av tidskrävande förberedelser. fick i främst ägnas åt utarbetande av förslag till programdokument för strukturfondsmålen och förhandlingar med kommissionen om dessa. Vid sidan av detta påbörjades uppbyggnaden av genomförandeorganisationen. Programdokumenten fastställdes av kommissionen först och . Mot denna bakgrund kom verksamheten inom de olika programmen igång först . Regeringen bedömer att medelsutnyttjandet kommer att ligga i nivå med planerna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , . Föredragande: statsråden , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 1996/97:150 Ekonomisk vårproposition 1997 Nationalräkenskaperna redovisar därefter ett avdrag på för kommunernas och landstingens tillskott till det inomkommunala mervärdesskattesystemet. Källa: Vad kostar verksamheten i din kommun. Bokslut , och .