prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — Tvärtom, med historia av hög inflation och budgetunderskott talar det mesta för att ett val att stå utanför valutaunionen kräver en än mer konsekvent och uthållig disciplin i den ekonomiska politiken. 3.4 En politik för tillväxt och sysselsättning Den ekonomiska politiken syftar till god tillväxt, full sysselsättning, stabila priser och rättvis fördelning. Den stora utmaningen utgörs av den höga arbetslösheten. Arbetslösheten är alltid en olycka för den som drabbas av den. Arbetslösheten skapar klyftor och påfrestningar för både vuxna och barn. Om arbetslösheten stannar kvar på nuvarande nivå hotas fundamentet för välfärden. Det svenska samhället är beroende av hög sysselsättning. Utan denna grund är möjligheterna begränsade att i längden upprätthålla en godtagbar standard på social service och trygghet. Kampen för full sysselsättning är därför ytterst en kamp för att hålla samman . ställde sig bakom målet att den öppna arbetslösheten skall halveras från . Det innebär att förutsättningar finns för en nationell kraftsamling mot arbetslösheten. statsfinanser och stabila priser är en förutsättning för en halverad arbetslöshet. Men det är inte tillräckligt. I den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för regeringens arbete för att stärka tillväxten och sysselsättningen. För det första måste kunskaps- och kompetensnivån höjas. främsta konkurrensmedel är en välutbildad, kvalificerad och välbetald arbetskraft. För det andra måste arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. kan inte ha löneökningar och en inflationstakt som avviker nämnvärt från våra konkurrentländers. För det tredje krävs goda villkor för företag och företagande. Det är i huvudsak inom den privata sektorn som de nya jobben måste komma. För det fjärde måste kampen mot arbetslösheten föras även på den internationella nivån. EU och dess medlemsländer måste prioritera kampen mot arbetslösheten. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) konkretiserade regeringen en rad av de föreslagna åtgärderna i tillväxtpropositionen som vissa förslag för en ökad tillväxt och sysselsättning presenterades. Ytterligare åtgärder aviserades i propositionen En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten (prop. 1995/96:207). Varje halvår kommer regeringen att inför redovisa en avstämning i förhållande till målet om en halverad öppen arbetslöshet . Den första avstämningen skall göras i samband med vårpropositionen. Genom en sådan procedur ställs arbetslöshetsproblemet i fokus och förutsättningarna stärks för att målet skall förverkligas. Utbildningspolitiken har en central roll för tillväxt och sysselsättning. Utan en välutbildad och kompetent arbetskraft kommer den svenska produktiviteten inte att kunna öka i en tillfredsställande takt. Något som är av största vikt för att svenskt näringsliv skall kunna behålla sin internationella konkurrenskraft. Vi måste alla vara beredda på att kontinuerligt lära om och lära nytt. Arbetslöshet och permanent utslagning skall förebyggas genom kompetenshöjning för personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utbildningen måste främjas och byggas ut. Vi måste finna nya vägar för stat, kommun och näringsliv att investera . Utbildningen måste främjas och byggas ut. Alla skall tillförsäkras en god utbildning. Den särskilda vuxenutbildningssatsningen, som bygger på en överenskommelse med , omfattar minst 100.000 heltidsstudieplatser med start , som ett särskilt utbildningsbidrag i nivå med arbetslöshetsersättningen införs för det första studieåret. Arbetslösa skall prioriteras i utbildningssatsningen. Kommunerna skall ha frihet att organisera och genomföra utbildningen utifrån sina lokala förutsättningar. De statliga medlen för satsningen kommer därför att fördelas efter projektansökningar från kommunerna. Dessutom ökas antalet reguljära platser vid universitet och högskolor med 30.000 platser. Utbildningssatsningen är finansierad. Att i dagens pressade budgetläge skapa utrymme för till en stor utbildningssatsning visar vilken vikt regeringen och tillmäter utbildningspolitiken som en del av strategin för en ökad sysselsättning. Regeringen presenterar vidare i samband med budgetpropositionen en forskningspolitisk proposition. I denna presenteras regeringens forskningspolitik - 1999 inom de olika departementsområdena. Politiken syftar till att behålla omfattningen av forskningsinsatserna på den höga nivå som har varit utmärkande för vid internationella jämförelser. Regeringen föreslår i propositionen övergripande mål för forskningen och allmänna riktlinjer för forskningspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken syftar till att förbättra anpassningen på arbetsmarknaden mellan företagens behov och de arbetssökandes kompetens. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken gör arbetsmarknaden mer flexibel och påskyndar anpassningen mellan arbetssökande och lediga platser. Den minskar inflationsbenägenheten i ekonomin. Den förhindrar utslagning och utanförskap. Den uttrycker också ett viktigt vägval: aktivitet framför passivitet. Regeringen har sedan den tillträdde arbetat med att reformera den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Kompetenshöjning är ett centralt inslag i strategin för att återföra arbetslösa till reguljärt arbete. Många av dem som har blivit arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att kunna få ett nytt jobb. Det krävs ofta en ny kunskap för att möta de krav som de nya jobben ställer. har de lokala arbetsförmedlingarnas roll stärkts. Kommunerna har fått ett starkare inflytande. De arbetsmarknadspolitiska medlen har blivit mer flexibla och individinriktade. Konkreta och realistiska individuella handlingsplaner upprättas i samarbete mellan de arbetsökande och arbetsförmedlingen. Därigenom tydliggörs både den arbetssökandes och arbetsförmedlingens ansvar. Syftet är att påskynda återgången till den reguljära arbetsmarknaden. Det bekymmersamma läget på arbetsmarknaden gör att regeringen föreslår att starten för anordnandet av offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa tidigareläggs från till . Vidare föreslår regeringen en stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa. Lönebildningen måste förbättras. För att uppnå en halverad arbetslöshet måste - även vid denna lägre arbetslöshetsnivå - ha en lönekostnadsutveckling på god europeisk nivå. Den s.k. Edingruppen, som består av ekonomer som företräder de centrala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna, har givit uttryck för en liknande syn. Inom gruppen råder enighet om att löneökningarna i inte bör vara högre än i övriga jämförbara länder i EU. För att ta ur massarbetslösheten behövs ett nytt kontrakt för samverkan på lönebildningens område. I samband med vårpropositionen inbjöd regeringen arbetsmarknadens parter att redovisa sin syn på den framtida lönebildningen. Inbjudan speglar regeringens inställning att lönebildningen i första hand är en fråga för arbetsmarknadens parter. Parterna fick därefter i uppdrag att fram till gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningsystemet för att säkerställa en bättre fungerande lönebildning. Som ett första steg har Edingruppen fått i uppdrag att granska utfallet av den senaste avtalsrörelsen. Regeringen har träffat en överenskommelse med om förändringar i arbetsrätten. Inriktningen är att göra det lättare för företagen att anställa, inte att göra det lättare att säga upp. En ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, införs för att göra det lättare att anställa personal. Ökade möjligheter till nyanställningar är särskilt viktigt i den konjunkturuppgång som väntas. För att stärka främst kvinnor på arbetsmarknaden föreslås dessutom rätt till ökad sysselsättningsgrad för deltidsarbetslösa och en tidsgräns för vikariatanställningar. Kollektivavtal med avvikelser från lagen om anställningsskydd kommer att få träffas på lokal nivå. Dessutom föreslås att företrädesrätten till återanställning skall gälla i stället . Dessutom kommer regeringen att återkomma med förslag om arbetsrättsliga skadestånd. Det bör bli möjligt att ta större hänsyn än nu till företagets ekonomiska förmåga vid bestämmandet av skadestånd. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen kommer att leda till en snabbare sysselsättningsökning, en ökad flexibilitet, förenklingar som har störst betydelse för de mindre företagen och en välkommen förstärkning för kvinnor samt för svaga grupper på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring under en övergångstid för den som har drabbats av arbetslöshet. Regeringen har tidigare markerat arbetslöshetsersättningens karaktär av omställningsförsäkring genom förslaget att införa en tidsbegränsning, den s.k. bortre parentesen. har dessutom beslutat om en rad andra åtgärder som stärker arbetslinjen i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har vidare aviserat en höjning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från fr.o.m. . Höjningen skall finansieras fullt ut med regelförändringar inom försäkringen. Höjningen kostar ca . I sysselsättningspropositionen, som utarbetades tillsammans med , redovisade regeringen riktlinjerna för en förnyelse av näringspolitiken som en del i politiken för en halverad arbetslöshet. En viktig utgångspunkt för reformarbetet är att det inte finns någon enkel formel för att främja näringslivets förnyelse och tillväxt i olika delar av landet. Det är nödvändigt att skillnader i regionala förutsättningar får påverka näringspolitikens inriktning och utformning. En annan viktig utgångspunkt är det ökade behovet av helhetslösningar och samverkan mellan olika aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå liksom mellan olika politikområden för att skapa sunda villkor för näringslivet. Regeringen avser att ta initiativ till en bred samverkan i länen för att uforma en mer tillväxtorienterad närings- och regionalpolitik. Syftet är att engagera ett stort antal aktörer för att utarbeta förslag till regionala och lokala åtgärder som främjar tillväxt och sysselsättning, att initiera ett partnerskap för tillväxt. Landshövdingarna i samtliga län har fått ett förhandlingsuppdrag som bl.a. innebär ett ansvar för att förslagen förankras hos alla berörda parter. Gemensamma finansieringslösningar med medverkan från flera aktörer, bl.a. ökad privat finansiering, bör eftersträvas i detta arbete. Om partnerskap för tillväxt skall lyckas är det viktigt att såväl statliga organ som kommuner och landsting deltar i arbetet tillsammans med fackliga organisationer och företrädare för näringslivet. För att klara sysselsättningsmålet krävs en omfattande förnyelse av näringslivet. De mindre företagen spelar en allt viktigare roll för att nå detta. Förnyelsen måste bygga på investeringar i ny kunskap, på bättre utnyttjande av kompetens och ny teknologi samt på innovationer. har beslutat om ett program på för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Programmet har en särskild inriktning på de små företagen och syftar till att underlätta för att utveckla kunskapssamhället, göra det enklare att vara företagare och påbörja omställningen mot en hållbar utveckling. Effektiva, säkra och miljöanpassade kommunikationer baserade på en väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd i landets olika delar. Informationstekniken, IT, har en viktig roll i detta sammanhang. har lagt fast målen för en övergripande nationell IT-strategi. Strategin tar sikte på att övergången till kunskapssamhället skall omfatta nationen i dess helhet och att alla medborgare skall kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. skall en kvalificerad och innovativ användning av modern stimuleras för att främja utveckling av nya tjänster och ny kompetens. Tre samhällsområden har prioriterats när det gäller statliga insatser på IT-området: lagstiftning, utbildning och informationsförsörjning. Tjänstesektorn svarar för en betydande del av sysselsättningen och utvecklingen i denna sektor är därför viktig för att klara en halvering av arbetslösheten. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att analysera den privata tjänsteproduktionens samhällsekonomiska roll och dess betydelse för sysselsättningen. Utredningen skall vidare analysera motiven för och effekterna av olika tänkbara regeländringar, som syftar till att främja utbud och efterfrågan på privata tjänster och sysselsättningen i denna del av ekonomin. En annan viktig del av näringspolitiken är att skapa en större och effektivare hemmamarknad. För det första bör produktivitets- och omvandlingstrycket upprätthållas så att svenska företag långsiktigt bibehåller sin konkurrenskraft. Detta är avgörande för att den nödvändiga förnyelsen av näringslivet skall fortsätta. Endast konkurrenskraftiga företag kan skapa nya stabila jobb. räcker det inte att vara bland de bästa i . Företagen måste vara bland de effektivaste i världen. Därför är ett av målen att öka internationaliseringen av svensk ekonomi. Svenska företag måste ständigt konfronteras med de bästa. Detta innefattar att fler svenska företag tar sig ut på andra marknader, utanför . Men även att fler utländska företag etablerar sig på den svenska marknaden, antingen genom import eller genom direktinvesteringar. Tillgången till den inre marknaden och de växande ekonomierna kring öppnar nya möjligheter för svenska företag i vår närmiljö. Regeringen avser att verka för att stärka banden kring till den grad att det får en karaktär av hemmamarknad. Ett gott företagsklimat förutsätter vidare en internationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning och tillfredsställande villkor för riskkapitalförsörjningen. För större företag med tillgång till de internationella kapitalmarknaderna är villkoren goda. För små och medelstora företag behöver försörjningen med riskkapital underlättas. Regeringen kommer därför att lägga fram ett förslag till lättnader i dubbelbeskattningen med inriktning mot dessa företag. har beslutat om att sänka lönekostnaderna för i första hand de mindre företagen genom att arbetsgivaravgifterna reduceras på en lönesumma . Reglerna för att starta och driva företag måste förenklas. Därför har regeringen tillsatt en delegation med uppgift att förenkla olika regler för de mindre företagen. Ett nytt energisystem skall utvecklas. Regeringen har påbörjat överläggningar med samtliga riksdagspartier om energipolitiken. En bred parlamentarisk majoritet kring omställningen av energisystemet eftersträvas. En tillväxt som bygger på rovdrift av naturen är ingen långsiktigt hållbar tillväxt. Den ekonomiska politiken skall utformas med hänsynstagande till medborgarnas krav på god livskvalitet, miljö och välfärd i vid mening. Visionen är att skapa det ekologiskt uthålliga samhället där tillväxt och god miljö förenas. För att nå dit krävs omfattande insatser inom flera samhällsområden. Vårt sätt att omvandla naturresurser till nyttigheter behöver moderniseras för att fungera effektivt under de ekologiska villkor vi känner allt bättre. Miljöpolitiken har en viktig roll i en politik för tillväxt och sysselsättning. De investeringar som moderniseringen av medför kan ge ett väsentligt bidrag till kampen mot arbetslösheten. I allt fler sammanhang efterfrågas miljöanpassade konsumtionsvaror. Tekniska system som är insatsvaror i ländernas omställning till hållbarhet har en växande världsmarknad. Den ekologiska moderniseringen bäddar för en långsiktig hållbarhet i såväl industriell produktion som jordbruk. Det av beslutade programmet om för miljöinvesteringar är ett led i denna utveckling. Inom jordbrukets område föreslås en utökning av miljöprogrammet med varav 300 miljoner utgör medfinansiering från EU:s budget. Politiken för en uthållig tillväxt drivs vidare på bred front. En ny miljöbalk skall läggas fram. Förslag om det framtida transportsystemet förbereds. liksom stödet till bostadsbyggandet ses över. Tydliga och stabila regler i olika delar av ekonomin är av utomordentligt stor betydelse för att efterfrågan och investeringar skall kunna förstärkas. Väl fungerande och långsiktiga spelregler på t.ex. arbetsmarknads- och skatteområdet samt tilltro till den svenska ekonomin behövs för att stärka företagens investeringsvilja och öka sysselsättningen. En förutsättning för att företag skall investera är att det inom landet finns en efterfrågan på deras varor. Detta kräver i sin tur att medborgarna känner trygghet och tilltro till välfärdssystemen. Trygga individer förmår att ta initiativ som driver utvecklingen framåt. Medborgarnas tilltro till olika försäkringssystem måste därför stärkas. Tydliga och stabila regler måste gälla vid sjukdom, arbetslöshet och pension. Det är angeläget med en bred politisk enighet kring framtidens pensioner. Pensionsvillkoren skall inte förändras med skiftande riksdagsmajoritet. Ett oförändrat ATP-system skulle ha svårt att klara påfrestningar under de kommande decennierna och skulle kräva återkommande justeringar vid låg tillväxt. En reformering av pensionssystemet är därför nödvändig för att skapa ett långsiktigt stabilt regelsystem. EU:s samarbete för tillväxt och sysselsättning har en aktiv och pådrivande roll i det europeiska samarbetet för ökad tillväxt och sysselsättning. Ett starkt europeiskt samarbete kan stödja de nationella ansträngningarna i kampen mot arbetslösheten. Regeringen ger därför sysselsättningsfrågan högsta prioritet i och verkar för att det nya fördraget skall innehålla en särskild avdelning om sysselsättning. EU bör markera en höjd ambitionsnivå genom stärkta målformuleringar. Gemensamma principer för sysselsättningspolitiken bör uttryckas. Övervakningsprocedurerna bör stärkas och likna dem som gäller för den ekonomiska politiken i övrigt. En särskild sysselsättningskommitté bör inrättas för att bl.a. utgöra en länk mellan finans- och arbetsmarknadsministrarna. De svenska förslagen har fått ett betydande stöd bland medlemsländerna. Regeringen lägger vidare stor vikt vid arbetet med att steg för steg arbeta för en samlad strategi för sysselsättningen, där länderna både samarbetar och har stort utrymme för anpassningar av politiken till nationella förutsättningar. skall de nationella sysselsättningsprogrammen följas upp och granskas i en gemensam procedur. Programmen bygger på de s.k. Essenpunkterna och på de gemensamma sysselsättningsrapporter som Ekofin- och arbetsmarknadsministrarna och kommissionen presenterade inför de två senaste toppmötena i och . Regeringen kommer att överlämna ett uppdaterat sysselsättningsprogram till den Europeiska kommissionen. Det beskriver de åtgärder som har vidtagits i syfte att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslöshet samt strategier för att främja jämställdhet på arbetsmarknaden. Kommissionens ordförande har tagit initiativ till en europeisk förtroendepakt för sysselsättning. Initiativet bygger på EU:s tidigare beslutade aktionsplan . siktar mot en utveckling av samarbetet och på att få stöd och åtaganden också från arbetsmarknadens parter på europeisk och nationell nivå. ekonomiska och politiska karta har förändrats. De Central- och Östeuropeiska ländernas omvandlingsprocess mot demokrati och marknadsekonomi har skapat förutsättningar för ett ökat politiskt och mellanfolkligt samarbete. Detta gäller inte minst länderna kring . Genom en ökad politisk och ekonomisk integration skapas en attraktiv näringsmiljö. En förutsättning för att samarbetet skall fungera är att det finns ett utbyggt kommunikationssystem. kan genom ett ökat utbyte av kunskap och kapital skapa växande marknader och högre tillväxt. Detta gynnar inte endast de etablerade demokratierna, utan även . En ökning av detta utbyte förutsätter dock en stabil politisk, social och samhällelig utveckling. kan på ett mycket konstruktivt sätt bidra till att bygga upp en sådan genom det utvecklingssamarbete som bedrivs med länderna i , dvs , , , och de nordvästra delarna av . Samarbetet, som har pågått , omfattar följande områden: säkerhetsfrämjande, demokratifrämjande, ekonomiskt samarbete och miljösamarbete. För föreslås att anslås för samarbete med , varav huvuddelen avser . För att ytterligare lyfta fram regionens betydelse har en fond omfattande för Österjösamarbete inrättats. Medlen är avsedda att bekosta åtgärder och projekt inom områdena svensk exportindustri, bl.a. på livsmedelsområdet, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, infrastruktur och miljöskydd. För att utveckla och stärka de mellanfolkliga förbindelserna kring är det nödvändigt med ett utbyte mellan högskolor och universitet. Lika viktigt som samarbetet på högskolenivå är det regionala samarbete som finns på kommun- och landstingsnivå. Vänortsamarbetet utgör en viktig del i detta. En ökad satsning på språkutbildning och kulturutbyte underlättar den ekonomiska utvecklingen. Flera av länderna kring har ansökt om medlemskap i den europeiska unionen. stöder dessa länders strävanden. För att östländerna skall kunna ingå i EU måste deras marknader vara tillräckligt starka för att klara den ökade konkurrensen. De associationsavtal som EU har med länderna bör utvidgas, såväl för att östländerna skall få avsättning för sina varor och tjänster som för att deras hemmamarknader skall utsättas för en ökad konkurrens. Ytterligare ett område som måste förändras är jordbruks- och strukturpolitiken. är ett av de länder som hårdast driver en sådan förändring så att östutvidgningen kan förverkligas. Följande utgångspunkter har väglett arbetet med budgetpropositionen: * De budgetpolitiska målen ligger fast. Statsskulden som andel av BNP skall stabiliseras 1996, den offentliga sektorns finansiella underskott skall ej överstiga av BNP 1997 och de offentliga finanserna skall vara i balans 1998. * Utgiftstaket ligger fast. har fastställt utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn till 1997, 1998 och 1999. * Konsolideringsprogrammet ligger fast. Det omfattar , eller av BNP. Regeringens bedömning är att detta är tillräckligt för att uppnå de budgetpolitiska målen. har ett flertal förslag som förstärker de offentliga finanserna lagts fram och antagits av . Konsolideringsprogrammet följs upp halvårsvis i budget- och vårpropositionerna. Senaste uppföljningen skedde i vårpropositionen 1996. har fattat principbeslut om hela programmet och fördelat det på departementsområden. För de flesta av åtgärderna finns också preciserade beslut om hur de skall genomföras. Programmet delades vid den första uppföljningen in i tre kategorier: 1) Preciserade beslut fattade av . För denna kategori gäller att inga ytterligare riksdagsbeslut är nödvändiga för genomförande. 2) Aviserade beslut. Härmed avses åtgärder för vilka principbeslut om åtgärdens inriktning och belopp finns, men där slutgiltigt beslut inte har fattats av . 3) Återstår att åtgärda. Dessa åtgärder är preciserade vad gäller belopp men inte vad gäller inriktning. Av det totala konsolideringsprogrammet om tillhör den första kategorin, dvs. åtgärder som är färdigbehandlade av . I tabellen nedan visas konsolideringsprogrammet i dess helhet, både vad gäller fördelningen mellan inkomst- och utgiftssidan och beslutsläget. Utgiftsminskningarna i konsolideringsprogrammet redovisas i detalj i senare kapitel. Till de direkta effekterna av konsolideringsprogrammet skall läggas att statens ränteutgifter minskar med ca till följd av att konsolideringsprogrammet ger en lägre statsskuld 1998. Tabell 3.7 Konsolideringsprogrammets permanenta effekter Miljarder kronor, nettoeffekt Preciserade beslut fattade av 48,5 54,6 103,1 Förslag som har precicerats i proposition 10,9 10,6 21,5 Aviserade beslut 0 0,9 0,9 Återstår att åtgärda 0 0 0 Summa budgetförstärkningar59,4 66,1 125,5 Behovet av att få en bättre uppfattning om utvecklingen av de offentliga finanserna tillsammans med det akuta statsfinansiella läget under inledningen av har föranlett regering och riksdag att genomföra flera institutionella förändringar i syfte att skärpa kontrollen över bud- getutvecklingen.