prop · GK0375 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning: Det finns inte skäl att nu tillsätta en utredning för att belysa hur olika metoder för monetär värdering av biologisk mångfald kan tillämpas i olika situationer i syfte att internalisera miljökostnader. förslag: Regeringen bör ge ett särskilt utredningsuppdrag om metoder för monetär värdering av biologisk mångfald. Remissinstanserna: i har uttryckt tveksamhet mot den föreslagna utredningen. i län tillstyrker förslag. Regeringens överväganden: Det har visat sig finnas betydande svårigheter att göra monetära värderingar av biologisk mångfald. Ännu kvarstår problem som närmast är av forskningskaraktär innan det kan bedömas moget att närmare ange operativa former för monetär värdering. Arbete pågår dessutom på en rad olika håll av både grundläggande karaktär och mera tillämpad art bl.a. hos . Regeringen finner det därför inte nu lämpligt att tillsätta en utredning för monetär värdering. 6.7.4 Utbildning och information Regeringens bedömning: Information och utbildning kring biologisk mångfald bör genomföras i bred samverkan mellan bl.a. berörda miljömyndigheter, skolor och universitet samt näringslivet och frivilligorganisationer. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. förslag: Ett samarbete behövs särskilt mellan kommunerna och för att bredda informationen om de biologiska mångfaldsvärdena i tätorter och tätortsnära miljöer. Remissinstanserna: Remissinstanserna stöder förslaget och flera anser att det bör ges hög prioritet. Regeringens bedömning: I likhet med , och remissinstanserna vill regeringen understryka betydelsen av utbildning och information för att arbetet med biologisk mångfald skall få brett genomslag i samhället. Sådan utbildning och information bör genomföras i bred samverkan mellan bl.a. närmast berörda myndigheter, skolor och universitet samt näringslivet och frivilligorganisationer. Information till och utbildning av personer verksamma inom skogsbruket och jordbruket är exempel på sektorsvisa insatser som genomförts och som fått ett brett genomslag. Regeringen anser att utbildnings- och informationsverksamheten skall vara en prioriterad del i arbete med den biologiska mångfalden. Verkets insatser bör koncentreras till sådana aspekter på biologisk mångfald som inte behandlas i de olika sektorernas informations- och utbildningsverksamhet. Olika frivilligorganisationer bör ges möjlighet att delta i uppläggningen och genomförandet av arbetet. 6.8 Kommunerna och biologisk mångfald Regeringens bedömning: Inom ramen för det kommunala arbetet, bl.a. med , har kommunerna goda förutsättningar att utarbeta mål och åtgärdsförslag beträffande biologisk mångfald. Biologisk mångfald kan även göras till en integrerad del i den kommunala fysiska planeringen . förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Verket föreslår dessutom flera åtgärder med inriktning på tätorter och den tätortsnära naturen. Remissinstanserna: Remissinstanserna stöder förslaget. Flera kommuner uttalar sig positivt om det lokala ansvaret för biologisk mångfald. anser att förslaget har mycket hög angelägenhetsgrad. delar verkens uppfattning att kommunerna skall ha ett ansvar för den biologiska mångfalden genom att ta fram underlag, uttrycka en viljeinriktning och genomföra olika typer av åtgärder för säkerställande. Det är emellertid viktigt att arbetet sker utifrån respektive kommuns lokala förutsättningar. Regeringens överväganden: En stor del av arbetet med att upprätthålla den biologiska mångfalden måste ske på den lokala nivån. I detta arbete har kommunerna ett viktigt och ledande ansvar. Kommunerna utgör sammantaget en stor potential för det framtida naturvårdsarbetet. Regeringen anser det värdefullt att i verkets handböcker för den översiktliga planeringen kommer att behandla den biologiska mångfalden, liksom i sin rådgivning kommer att lägga särskild tyngd vid tätorternas grönstrukturer. I likhet med och vill regeringen understryka att det på lokal nivå finns en lång rad andra viktiga aktörer utöver kommunerna. Arbetet med har tydligt visat det breda engagemang som finns hos organisationer och enskilda individer. 6.9 Det internationella samarbetet Internationellt samarbete är viktigt för att bevara den biologiska mångfalden i liksom i den övriga världen. I likhet med de nationella åtgärderna omfattar det internationella arbetet ett brett spektrum av insatser för att bevara den biologiska mångfalden. I avsnittet redovisas de åtgärdsförslag som ligger inom ramen för fortsatt internationell samverkan och då framför allt vad som krävs ytterligare i olika internationella fora. 6.9.1 Konventionen om biologisk mångfald Regeringens bedömning: bör fortsätta att i olika internationella fora driva frågor som är av stor betydelse för arbetet med biologisk mångfald. Det är särskilt viktigt att agera för att ökad vikt läggs vid ett synsätt som innebär sektorsintegrering och sektorsansvar. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte närmare kommenterat förslaget. Regeringens överväganden: arbetar redan mycket aktivt i olika internationella fora för att få gehör för frågor om sektorsintegrering och sektorsansvar. Konventionen om biologisk mångfald förhandlades fram till om miljö och utveckling i . har över 160 stater, samt EU, ratificerat konventionen. har tre partsmöten hållits sedan konventionen trädde ikraft . bedriver ett mycket aktivt arbete inom konventionens ram beträffande såväl vetenskapligt underlag som olika initiativ i utvecklings- och förhandlingsarbetet. Flera svenska initiativ och aktiva roll har resulterat i beslut som innebär en fördjupning och vidareutveckling av konventionen. Det första partsmötet omfattade i huvudsak frågor som var nödvändiga för att sjösätta konventionen. Vid det andra partsmötet fattades beslut om ett handlingsprogram för den biologiska mångfalden. Vid mötet beslutade också konventionens parter att inleda förhandlingar om ett protokoll om säker hantering av genetiskt modifierade organismer. Ett första förhandlingsmöte har hållits och förhandlingarna intensifieras nu genom att två möten skall hållas . Vid det senaste partsmötet, som avhölls , togs beslut om ett handlingsprogram rörande den biologiska mångfald som är knuten till jordbruket. I programmet behandlas bl.a. mångfaldens betydelse för jordbruket och de moderna högteknologiska jordbruksmetodernas negativa inverkan på mångfalden. spelade en mycket aktiv roll i arbetet för att lägga fast ett flerårigt, brett arbetsprogram som skall genomföras i nära samarbete med FAO. Vidare har en process startats om ursprungsbefolkningar och deras roll när det gäller kunskaper och traditioner som rör bevarande och nyttjande av biologisk mångfald. Ett första möte skall hållas . Beslut togs också om att ta fram ett arbetsprogram för biologisk mångfald knuten till skogen. har i detta sammanhang verkat för en harmonisering mellan konventionen och FAO:s internationella åtagande vad avser de växtgenetiska resurserna. Till det fjärde partsmötet skall varje land presentera en nationell rapport med tyngdpunkt på vad som gjorts beträffande s.k. landstudier och nationella strategier, planer och program. Mot bakgrund härav har regeringen gett i uppdrag att arbeta fram ett förslag till en svensk rapport. En viktig del i arbetet beträffande biologisk mångfald är relationen mellan konventionen om biologisk mångfald och en rad andra konventioner. Inom ramen för HELCOM, OSPARCOM och MARPOL driver främst genom olika centrala myndigheter frågor med koppling till biologisk mångfald. Vid det senaste partsmötet beslutades också att konventionen om biologisk mångfald skall utveckla ett närmare samarbete med övriga naturvårdskonventioner, såsom Bonn-, Bern- och Ramsarkonventionerna genom att studera möjligheterna för ekonomiskt stöd till projekt relaterade till dessa konventioner via den biologiska mångfaldskonventionens finansiella mekanism. 6.9.2 Östeuropasamarbetet Regeringens bedömning: I den svenska biståndsverksamheten i bör inom jordbruket ökad vikt läggas vid aspekter om biologisk mångfald. Beträffande skyddsinsatser för skogen bör en samordning med främst de finska insatserna, men även andra internationella aktörers insatser, eftersträvas. Vidare bör en anpassning till Natura 2000 stimuleras i det kommande paneuropeiska nätverket för skyddade områden. Miljökonsekvenserna av en utvidgning av EU analyseras. Regeringens överväganden: Genom biståndsverksamheten stöder flera pilotprojekt med anknytning till biologisk mångfald i och särskilt i de baltiska länderna. I har ett omfattande arbetet gällt våtmarksområdet . I går arbetet med ta fram skötselplaner och att anpassa Engure naturreservat till Natura 2000- systemet in i en andra fas. I har naturvårdsarbete inriktat på ersättningsfrågor och tekniska problem erhållit svenskt bistånd. I ryska stöds ett projekt som syftar till att stimulera ekoturism i Vodlozerski nationalpark. Även olika ideella organisationer bedriver ett betydelsefullt arbetet med inriktning på miljöfrågor som är väsentliga för staterna runt . Organisationen Coalition Clean Baltic fungerar som ett nätverk för ett antal mindre miljöorganisationer som i samarbete med HELCOM särskilt uppmärksammar miljöutbildning och allmän medvetenhet om miljöfrågor bl.a. beträffande biologisk mångfald. Världsnaturfonden har särskilt arbetat med kustområdenas betydelse med tyngdpunkt i de baltiska staterna. Svenskt bistånd omfattar emellertid flera andra områden. I det framtida arbetet anser regeringen att det är viktigt att de strävanden mot sektorsansvar som är en av de viktigaste frågorna i arbetet med biologisk mångfald även kommer till uttryck i det svenska biståndssamarbetet med . Regeringen anser att särskilt tre områden bör prioriteras i detta sammanhang. Frågor om biologisk mångfald bör få en större tonvikt i arbetet rörande jordbruket. Samordnade insatser bör ske med andra bilaterala givare, framför allt , vad avser skydd av skog. Samordning mellan Natura 2000 och det kommande paneuropeiska nätverket för skyddade områden bör stimuleras. Regeringen har också givit en särskild utredare i uppdrag att analysera miljökonsekvenserna av en utvidgning av EU med fler länder. Utredningen skall redovisa utvidgningens effekter på miljösituationen i och i men också effekterna för utvecklingen av det gemensamma miljöarbetet inom EU. skall ligga till grund för bedömningen. En anpassning till i de länder som kan omfattas av en utvidgning kan antas ge stora miljöfördelar och bidra till att säkra den biologiska mångfalden även i vårt land. Utredningsarbetet skall redovisas . 6.9.3 Luftkonventionsarbetet Regeringens bedömning: bör fortsätta att vara pådrivande i förhandlingarna inom ramen för konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP) om ett nytt protokoll om minskning av utsläpp av kväveoxider. bör också verka för att förhandlingar om ett protokoll beträffande persistenta organiska ämnen (POP) och ett protokoll om tungmetallerna kvicksilver, kadmium och bly kommer tillstånd inom LRTAP. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: () anser att det är av allra största vikt att internationellt agerar för en minskning av luftföroreningarna och att detta arbete ges mycket hög prioritet. Regeringens överväganden: Det försurande nedfallet i förorsakas till av luftföroreningar från utsläpp i andra länder. Nuvarande avtal om minskning av utsläppen av kväveoxider har endast inneburit en marginell minskning av sådana i . Det är därför mycket angeläget att begränsningar av utsläppen sker i en rad länder. Nedfallet i av de persistenta organiska ämnen som diskuteras inom LRTAP och härrör numera uteslutande från långväga lufttransport från andra länder då användning av dessa ämnen är förbjuden i . En stor del av nedfallet av tungmetaller härrör också från långväga transport. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är mycket angeläget att arbetet med att begränsa utsläppen sker i olika internationella fora. 6.10 EU-samarbetet 6.10.1 Uppföljning i av EU:s naturvårdsdirektiv Regeringens bedömning: Uppföljningen i av EU:s direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) och direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet) pågår planenligt. Detsamma gäller det arbete som tillsammans med inlett för att få direktiven bättre anpassade till nordiska naturtyper, livsmiljöer och arter. förslag: skall följa upp de åtaganden som följer med anslutningen till EU vad gäller art- och habitatdirektivet. Remissinstanserna: i påpekar att uppföljningen av de åtgärder som följer av fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet kommer att kräva omfattande resurser för inventering, planering och genomförande. kommun anser att bör informera om tillämpningen av direktiven. () stöder förslag men anför att erfarenheterna från myndigheternas hantering av arbetet med att skydda områden i enlighet med direktivens bestämmelser, dvs. arbetet med det europeiska ekologiska 2000, ger anledning till eftertanke inför det fortsatta arbetet. Bakgrund: Enligt är varje medlemsstat skyldig att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå det resultat som föreskrivs i ett direktiv. Det är dock medlemsstaten som väljer vilken form och vilket tillvägagångssätt som skall användas för att uppnå resultatet. När det gäller fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet skall medlemsstaterna skapa ett skyddssystem som uppfyller direktivens krav samt tillämpa systemet på de naturtyper, livsmiljöer och arter som uppräknas i direktiven. I regeringens proposition 1994/95:117 Lag om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter, m.m., finns en genomgång av förpliktelser enligt direktiven. I propositionen lämnades också förslag till de lagändringar som fordrades för att i införa ett sådant skyddssystem som krävs enligt direktiven. biföll propositionen och antog lämnade lagförslag. När det gäller direktivens krav på skydd av arter så konstaterades i propositionen att naturvårdslagens fridlysningsbestämmelser, efter en mindre ändring, jaktlagens fredandebestämmelser och den i propositionen föreslagna lagen om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter tillsammans skapade, eller möjliggjorde för regeringen och myndigheterna att skapa, ett sådant skyddssystem som föreskrivs i direktiven. När det sedan gäller skydd för naturtyper och för livsmiljöer som är viktiga för olika arter så konstaterades i propositionen att naturvårdslagens bestämmelser om områdesskydd kunde användas som utgångspunkt för att skapa ett sådant skyddssystem som föreskrivs i direktiven. I propositionen föreslogs att de direkta områdesskyddsbestämmelserna borde kompletteras med en möjlighet för regeringen att förklara områden, som skyddats eller skulle skyddas enligt naturvårdslagen, som särskilda skyddsområden (enligt fågeldirektivet) eller som särskilda bevarandeområden (enligt art-och habitatdirektivet). En sådan förklaring medför att området ingår i det europeiska ekologiska nätverket, Natura 2000, som skapas i enlighet med art- och habitatdirektivet. har när verket behandlade EU:s naturvårdsdirektiv i sin aktionsplan i huvudsak koncentrerat sig på arbetet i med Natura 2000. Även remissorganen har koncentrerat sig på detta. Det är också i den delen av EU-arbetet på naturvårdsområdet som det har uppstått problem i . En del av de områden som har sådana naturvärden att de borde ingå i Natura är ännu inte skyddade enligt naturvårdslagen. Innan regeringen beslutar (enligt fågeldirektivet) eller lämnar förslag till EU (enligt art- och habitatdirektivet) om att ett sådant område bör ingå i Natura och därmed beredas skydd enligt naturvårdslagen, skall berörda markägare tillfrågas. Vidare måste det finnas ekonomiska resurser för att betala eventuell intrångsersättning eller för markköp. För att bedöma behovet av resurser måste det vara klart vilka restriktioner som krävs i området för att ge det nödvändigt skydd.. Regeringen beslöt därför att till EU endast vidarebefordra 563 av de 1273 förslag till särskilda bevarandeområden som , i samarbete med länsstyrelserna, utarbetat. anmälde regeringen också 75 särskilda skyddsområden under fågeldirektivet. Dessa områden är alla skyddade enligt naturvårdslagen. Regeringen har därefter haft överläggningar med om det fortsatta arbetet i med Natura 2000. uppdrog regeringen åt att i samarbete med länsstyrelserna, och efter samråd med , och , till regeringen lämna förslag på områden som det är lämpligt att förklara som särskilda skyddsområden eller som särskilda bevarandeområden. Enligt uppdraget skall områden som saknar nödvändigt skydd enligt naturvårdslagen eller annan lagstiftning ingå i förslag till regeringen endast om området ingår i verkets bevarandeplanering samt nödvändigt skydd av området kan inrymmas inom budgetramarna och är förankrat hos berörda markägare. Vidare skall enligt uppdraget och regionala organisationer samt berörda kommuner ges möjlighet att lämna synpunkter innan förslaget lämnas till regeringen. Regeringsuppdraget delredovisades , samt skall slutredovisas . Som en följd av uppdraget har regeringen till EU anmält sammanlagt 225 särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet och lämnat förslag på sammanlagt 1041 områden lämpliga som särskilda bevarandeområden enligt art- och habitatdirektivet. Arbetet med Natura 2000, som varit omfattande, fortsätter i enlighet med regeringens uppdrag. har lämnat ekonomiskt bidrag till länsstyrelsernas arbete med Natura 2000. Både fågeldirektivet och art-och habitatdirektivet utarbetades innan blev medlem i EU. I direktiven saknas därför flera för bevarandet av den biologiska mångfalden i viktiga naturtyper, livsmiljöer och arter. I samband med och medlemskapsförhandlingar kompletterades direktiven med vissa nordiska typer och arter. saknas dock många naturtyper, livsmiljöer och arter som är viktiga för den biologiska mångfalden i . har därför tillsammans med finska myndigheter utarbetat ett förslag till komplettering av direktivens naturtyps-, livsmiljö- och artbilagor samt överlämnat förslaget till regeringen. beslutade regeringen att till överlämna förslag till komplettering av direktivens naturtyps-, livsmiljö- och artbilagor. Regeringens överväganden: skall som EU-medlemsstat genomföra de åtaganden som framgår av . Bland dessa åtaganden är genomförandet av EU:s direktiv en viktig del. pågår uppföljningen i , och i hela EU, av fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet. När det gäller arbetet med Natura 2000 så är bland de medlemsstater som kommit längst. Fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet omfattar endast en del specifikt nordiska naturtyper, livsmiljöer och arter. Ett arbete med att komplettera art- och habitatdirektivet pågår inom . Utgångspunkten för arbetet är de förslag till kompletteringar som lämnats från och . Motsvarande arbete med komplettering av fågeldirektivet enligt ländernas förslag har dock ännu inte påbörjats inom kommissionen. Arbete pågår inom för att förtydliga och komplettera regleringen av bl.a. transport eller förevisning av eller handel med exemplar av arter som skall skyddas enligt direktiven. 6.10.2 Övrigt EU-samarbete Regeringens bedömning: Frågor som är av stor betydelse för den biologiska mångfalden bör drivas av inom EU. Sådana viktiga frågor är t.ex. EU:s planerade strategi för biologisk mångfald, revideringen av EUs gemensamma jordbrukspolitik och en planerad EU strategi mot försurning. förslag: Bland de frågor som verket anger bör drivas inom EU, eftersom de har stor betydelse för den biologiska mångfalden, anges försurning, klimatfrågor, kväveoxidprotokoll, program för miljöanpassat transportsystem, en snabb reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken, spridning av främmande organismer och gener samt miljö. Remissinstanserna: Angående en snabb reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, påtalar att en parlamentarisk kommitté tillsattes av regeringen . Dess uppgift är att från svensk utgångspunkt utarbeta ett samlat förslag till reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och en strategi för reformernas genomförande. Miljöaspekterna på CAP är väsentliga i det arbetet. anser att denna kommittés arbete bör avvaktas innan principiella beslut tas om ändringar av CAP. () tillstyrker förslaget att driva frågor som rör den biologiska mångfalden och som sammanfaller med ansvarsområde, t ex försurning, klimatfrågor, miljöanpassat transportsystem och miljö. anser att det är viktigt att sträva mot en samsyn inom EU vad gäller styrmedel för att främja miljövänliga energikällor så att konkurrenssituationen blir lika för alla medlemsländer. och Skogsindustrierna delar målsättning att inom EU driva frågor av stor betydelse för mångfalden i . () vill understryka behovet av åtgärder mot försurning, klimatförändringar och annan miljöpåverkan. När det gäller ändringar i CAP delar LRF uppfattningen att det är viktigt att jordbruksstödet inte har negativa konsekvenser för miljön men anser att kritiken mot CAP är överdriven på den punkten. Regeringens överväganden: Riktlinjerna för miljöarbete inom EU har lagts fast i regeringens skrivelse 1994/95:167.Det svenska miljöarbetet i EU - Inriktning och genomförande. Biologisk mångfald och naturvård är ett av fyra områden som prioriteras. Andra prioriterade områden för miljöarbete inom EU som har betydelse för den biologiska mångfalden är försurning, klimatpåverkan, kemikalier och bekämpningsmedel. väntas kommissionen presentera ett förslag om en EU-strategi om biologisk mångfald. I de förda diskussionerna inom EU har medlemsstaterna enats om att basen för strategin skall vara sektorsintegrering och sektorsansvar. I det sammanhanget har bl.a. understrukit betydelsen av att berörda direktorat aktivt bör delta och arbeta fram delar i strategin. Beträffande den gemensamma jordbrukspolitiken pågår ett mycket omfattande utredningsarbete inom ramen för kommittén (dir 1995:109) för en reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik den s.k. . Kommittén skall avlämna sitt slutbetänkande . Sedan kommittén avlämnat sina förslag avser regeringen att återkomma med sina ställningstaganden. Kommissionen har presenterat ett förslag till ramdirektiv för EU:s vattenpolitik. Förslaget innebär bl.a. att god ekologisk vattenkvalitet skall vara uppnådd . Beslut rörande förslaget kan väntas tidigast . Vad gäller försurning pågår ett arbete som intierats av med en särskild EU-strategi. Kommissionen har antagit ett meddelande om detta till och rådet. Målet för strategin är att de försurande utsläppen inom unionen skall minska till en nivå så att den kritiska belastningsgränsen för vad naturen tål inte överskrids. kommer också de viktiga direktivförslagen om nya fordons- och bränslekrav att behandlas i rådet. Beträffande klimatpåverkan är drivande i det arbete som pågår med att ta fram en EU-position till förhandlingarna om ett protokoll till om utsläpp av växthusgaser. 7 Författningskommentar 7.1 Förslag till lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) 12 § Enligt paragrafens första stycke får under vissa angivna förutsättningar undantag medges från reservatsföreskrifter samt reservatsbeslut och föreskrifter upphävas. Sådana beslut innebär att ett enligt naturvårdslagen skyddat område får tas i anspråk för annat ändamål. Enligt 19 c § naturvårdslagens skall regeringen i vissa fall förpröva om beslutet är tillåtet enligt EG:s rättsordning, förutsatt att beslutet avser ett område som enligt 19 b § förklarats som särskilt skyddsområde eller särskilt bevarandeområde. Första stycket i paragrafen har därför kompletterats med en hänvisning till 19 c §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Beslut om att förklara ett område som särskilt skyddsområde eller särskilt bevarandeområde enligt 19 b § meddelas av regeringen.