prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — - Behovet av information har ökat till följd av det nya sättet att ange funktionskrav i stället för utförandekrav i byggreglerna. - Den obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem genomförs, dock med eftersläpning. Ofta känner inte fastighetsägarna till samhällskraven, vilket särskilt gäller villaägare. - Regionala efterfrågeöverskott kan väntas på bostadsmarknaden. Årsredovisningen visar vidare att av de totala kostnaderna (exklusive datakostnader) tas i anspråk för verksamhetsområdet med naturresurser, byggd miljö och fysisk planering. Verksamhetsområdena Byggande respektive Boende svarade för . Beräknat i förhållande till antalet årsarbetskrafter svarar de tre verksamhetsområdena för 39, av det totala antalet årsarbetskrafter. De mest resurskrävande prestationerna inom respektive verksamhetsområde var under /95 metodutveckling (hushållning med naturresurser, byggd miljö och fysisk planering), EU- och övrigt internationellt arbete (byggande) samt utbetalning av stöd och ärendehandläggning (boende). Det redovisade resultatet visar att arbetet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende årsredovisning. Regeringen konstaterar vidare att betydande förändringar har skett inom flera områden vilka påverkar förutsättningarna för verksamhet. medlemskap i och genomförandet av EU:s byggproduktdirektiv kräver aktiva insatser från verket, bl.a. i frågor som rör systemet med tekniska godkännanden på byggområdet. Plan-och bygglagstiftningen och statens stöd till bostadsbyggandet har genomgått fortlöpande förändringar, som bl.a. påverkat såväl den lokala som den regionala administrationen. Den pågående bostadspolitiska utredningen skall lämna förslag om den framtida bostadspolitiken. Sammantagna kan bl.a. dessa förändringar motivera förändringar också av den centrala administrationen inom dessa områden. Regeringen avser därför att uppdra åt en särskild utredare att göra en översyn av organisationen inom plan-, bygg- och bostadsväsendet. Regeringen föreslår, i avvaktan på resultatet av en sådan översyn, att de övergripande mål och uppgifter som beslutat om (prop. 1992/93:172, bet. 1992/93:BoU20, rskr. 1992/93:30) för treårsperioden /94 -- 1995/96 skall ligga fast även för . Med anledning av beslut (prop. 1994/95:100 bil.1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179) om besparingar på statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har ramanslag för räknats ned med . Detta motsvarar en besparing på . Anslaget har till följd av ovan nämnda beslut räknats ned med ytterligare , vilket innebär att anslaget beräknats till och till . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 32 628 800 1) Utgiftsprognos 43 500 000 1995/96 Anslag 43 300 000 därav 1996 28 330 000 1997 Förslag 23 400 000 1998 Beräknat 16 993 000 1999 Beräknat 13 818 000 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är statliga räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder och för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare för ombyggnadsbidrag till äldrebostäder och för s.k. 33 §-ersättning till kommuner. För innevarande budgetår (1995/96) beräknas utgifterna för räntebidrag bli . Avvikelsen som uppgår till beror på flera faktorer. Vissa tidsmässiga förskjutningar av utbetalningarna har ägt rum på grund av förtida inlösen av lån, vilket har medfört en större belastning på anslaget under /96. Reglerna för fastställande av starttidpunkt för räntebidraget ändrades fr.o.m. , vilket också lett till större utgifter. Den positiva ränteutvecklingen har dock verkat i motsatt riktning och bidragit positivt till en lägre anslagsbelastning. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 23 400 000 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen föreslår en besparing på motsvarande 50 miljoner | | kronor med anledning av beslut| | om besparingar inom utgiftsområde 18 (prop. 1995/96:150, bet. | | 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Besparingen föreslås i första| | hand ske genom att bidrag som understiger ett visst belopp | | inte utbetalas. | | | | Vidare föreslås besparingar motsvarande ytterligare 50 miljoner | | kronor med anledning av samma riksdags- | | beslut. Statens årliga utgifter för räntebidrag beräknas minska kraftigt främst beroende på sjunkande räntor. Ränteläget ger kraftiga effekter då många bidragsärenden skrivs om till väsentligt lägre subventionsräntor. Stora volymer ärenden i den äldre räntebidragsstocken kommer därmed att falla ur räntebidragssystemet, varigenom bidrag inte längre lämnas för dessa ärenden. Vidare har byggandet varit mycket lågt vilket medför att kostnaderna för räntebidrag i det nya s.k. Danellsystemet ökar mycket långsamt. Regeringen föreslår en besparing motsvarande med anledning av beslut om besparingar inom utgiftsområdet för den kommande treårsperioden (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Besparingen föreslås i första hand ske genom att bidrag som understiger motsvarande ett visst belopp och ärende inte utbetalas till bidragsmottagaren fr.o.m. . Härigenom bortfaller ett stort antal småärenden ur bidragssystemet. Vidare föreslås besparingar motsvarande ytterligare med anledning av samma riksdagsbeslut. Regeringen avser att i en proposition återkomma till med förslag på hur dessa besparingar skall genomföras. Statens utgifter för räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostadshus beräknas för till (inkl. ovan nämnda besparing). Beräkningarna bygger på befintlig aviseringsstatistik med tillägg för beräknat nytillskott av räntebidragsärenden som för till största delen redan är beslutade. Beräkningarna baseras vidare på ränteantaganden (femåriga statsobligationsräntan) på , 1997 på och på . Med utgångspunkt från antagna räntenivåer beräknar regeringen att räntebidrag för nybyggnad kommer att ges till ca 530 000 lägenheter och räntebidrag för ombyggnad till ca 480 000 lägenheter . Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamålm.m.1) -------------------------------------------------------------------- 1997 Förslag 94 333 2) 1998 Beräknat 8 000 1999 Beräknat 8 000 1Tidigare anslagsbeteckning Investeringsbidrag för bostadsbyggande m.fl., redovisade under tolfte huvudtiteln 2 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är återstående statliga åtaganden enligt ett antal stödformer som är under avveckling (se förordningar nedan). Anslaget disponeras också för att finansiera låneutbetalningar avseende äldre bostadslån m.m. Belastningen på anslaget beror på hur många av de beviljade bidragen som kommer att betalas ut. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 94 333 tkr | -------------------------------------------------------------------- Utgifter återstår av statliga åtaganden enligt vissa stödsystem som är under avveckling. Det gäller nybyggnadsbidrag, bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, statsbidrag till hyresrabatter, ungdomsbostadsstöd (tidigare redovisade under anslaget G 3. ), investeringsbidrag för bostadsbyggande (tidigare redovisat under anslaget G 4.) samt tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus (tidigare redovisat under anslaget G 5.). Regeringen föreslår att återstående utbetalningar av åtaganden enligt dessa stödformer sammanförs under ett nytt anslag. Regeringen beräknar att behovet av medel för utbetalningar uppgår till . Huvuddelen av dessa medel beräknas tas i anspråk för utbetalningar av investeringsbidrag för bostadsbyggande. Ett stort antal påbörjade ärenden avseende detta bidrag, som ännu inte har avslutats, finns hos länsstyrelserna. uppskattar att detta gäller för drygt 5 000 ärenden. Bestämmelserna finns i följande förordningar: - Förordningen (1986:1399) om bidrag vid nybyggnad av vissa bostäder (upphävd 1992:414), förordningen (1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad (upphävd 1992:415), förordningen (1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus (upphävd 1992:413) och förordningen (1987:530) om ungdomsbostadsstöd (upphävd 1992:412). - Förordningen (1991:1923) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder (upphävd 1992:991) och förordning (1990:1369) med samma namn (upphävd 1991:1923) samt förordningen (1992:992) om ändrade bestämmelser för investeringsbidrag enligt förordningen (1990:1369), förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 12 100 1) Anslagssparande 3 018 1995/96 Anslag 22 100 Utgiftsprognos 26 000 därav 1996 19 000 1997 Förslag 15 400 1998 Beräknat 16 416 1999 Beräknat 17 005 1 Beloppen anges i tusental kr () skall tillse att kreditförsörjning sker i erforderlig omfattning genom att lämna kreditgarantier till kreditinstituten, enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för ny- och ombyggnad av bostäder samt fullgöra övriga uppgifter som anges i förordningen. Kreditgarantier kan även lämnas enligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k. omfördelningsgaranti). Nämnden skall även svara för bevakning av kredit- försörjningen vid ny- och ombyggnad av bostäder. Det övergripande målet för verksamheten är en effektivt fungerande garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet föreslås ligga fast för . | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 15 400 tkr | -------------------------------------------------------------------- BKN:s garantiverksamhet är hårt styrd av det regelverk som gäller inom området. Det är regeringens uppfattning att BKN bedriver verksamheten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. BKN:s årsredovisning visar att verksamheten har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen för . Med anledning av beslut (prop. 1994/95:100 bil.1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179) om besparingar på statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt komplet- teringsproposition (prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har BKN:s ramanslag för räknats ned med . Detta motsvarar en besparing på . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 353 200 1) 1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 1 475 000 därav 1996 1 249 000 1997 Förslag 1 300 000 1998 Beräknat 1 500 000 1999 Beräknat 1 200 000 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga kredit- garantier till långivare för ny- och ombyggnad av bostäder. BKN beräknar att de utbetalade skadeersättningarna för innevarande budgetår 1995/96 kommer att uppgå till . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 300 000 tkr | | | | Beräknade avgiftsinkomster 170 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Garantistocken uppgick vid utgången av till där nytillskottet av garantier f.n. successivt avtar. Till och med har åtaganden för totalt gjorts i fråga om ny och ombyggnad. Inga omfördelningsgarantier hade då ännu registrerats. Under /95 aktualiserades skadeärenden med ett totalt garanterat belopp om . Den största delen av skadeärendena avser myndighetsbeslutade lån, dvs. statligt reglerade bostadslån som beslutats av länsbostadsnämnderna och som utbetalats av , . Ersättning ur den statliga kreditgarantin betalas i regel ut först efter det att panten har realiserats. För att underlätta rekonstruktioner har dock kravet på försäljning av den belånade fastigheten mjukats upp (prop. 1994/95:150 bil.12, bet. 1994/95:BoU22, rskr. 1994/95:428). BKN har således numera möjlighet att under vissa förutsättningar lämna ersättning för kreditförluster utan att en försäljning kommit till stånd. För innevarande budgetår får BKN meddela sådana beslut om ersättning för långivares kreditförluster intill högst . Sådana beslut har fattats i ca 100 ärenden för ett garanterat belopp på . Erfarenheterna är att kreditförlusterna genom detta förfarande blivit påtagligt lägre än vad som skulle ha gällt vid en försäljning av fastigheterna. Förlusterna t.o.m. /95 uppgick totalt till . Till utgången av har skador aktualiserats för 1 003 garantier med ett sammanlagt garanterat belopp på . Uppskattade framtida förluster uppgår till ca . Inkomsterna från garantiavgifterna, vilka tas ut av garanterat belopp, uppgick /95 till . För /96 beräknar BKN att inkomsterna kommer att uppgå till . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 22 800 1) Anslagskredit 582 1995/96 Anslag 34 500 Utgiftsprognos 33 900 därav 1996 22 600 1997 Förslag 23 000 1998 Beräknat 22 715 1999 Beräknat 23 453 1 Beloppen anges i tusental kr () har samordningsansvaret för all forskning och utveckling som berör byggnader, anläggningar och den byggda miljön. Det innefattar också forskning och utveckling inom energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen för BFR:s verksamhet är effektiv admini- | | stration, att säkra relevans och hög kvalitet i byggforskningen | | och att uppnå god spridning i samhället av forskningens | | resultat. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 23 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- När det gäller den administrativa verksamhetens volym framgår det av BFR:s årsredovisning att ansökningarna /95 minskat såväl till antal som belopp jämfört med året innan. Mer än hälften av de beslutade bidragen går till universitet och högskolor. Genom samarbetsavtal med branschen och samfinansiering av FoU-projekt har andra finansiärer bidragit med ytterligare ca . har setts över och antalet årssysselsatta var färre under /95 än innan. vetenskapliga nämnd har i en utredning presenterad (Samfinansiering - kvalitetshasard eller framgång) visat på sambandet mellan samfinansierad, tillämpad forskning och ökad kvalitet i grundforskningen. Utredningens slutsats är att kompetensen hos forskarna och möjligheten för näringslivet att nyttja resultatet av forskningen ökar genom samverkan mellan högskola och näringsliv. BFR:s årsredovisning visar att verksamheten har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BFR:s årsredovisning. För att effektivare utnyttja forskningsanslaget skall BFR öka antalet samarbetsavtal med byggsektorns aktörer och även i fortsättningen söka samfinansiering med aktörer i branschen för de projekt man stöder. Man skall också sträva efter en ökad samverkan och medfinansiering med andra forsk- ningsfinansiärer. BFR skall ha det övergripande ansvaret för den forskning som avser energianvändning i byggnader och byggd miljö. BFR skall vidare verka för ett ökat europeiskt engagemang inom byggforskningen och medverka till initiering av svenska forskningsprojekt med stöd av medel från Europeiska gemenskapen. Med anledning av beslut (prop. 1994/95:100 bil.1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179) om besparingar när det gäller statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har BFR:s ramanslag för räknats ned med . Detta motsvarar en besparing på . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 183 300 1) Reservation 0 1995/96 Anslag 247 100 Utgiftsprognos 247 000 därav 1996 166 200 1997 Förslag 179 196 1998 Beräknat 184 430 1999 Beräknat 189 308 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är bidrag till forsknings- och ut- vecklingsarbete inom markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- och förvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om stöd för experimentbyggande m.m. Medlen fördelas av BFR. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen för det stöd BFR lämnar till satsningar på| | forskning och utveckling är att främja den byggda miljöns | | kvalitet, kostnadseffektivitet och långsiktiga hållbarhet. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 179 196 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen föreslår att BFR får göra ekonomiska åtaganden rörande| | stöd till byggforskning under en femårig planeringsperiod. För | | åtaganden som avser budgetåren 1998 - 2001 beräknar regeringen | | 101, 61, 37, respektive respektive år. | | | | Regeringen föreslår att av anslaget | | för får disponeras för den teknikupphandling m.m.| | som byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag skall | | genomföra. BFR:s årsredovisning visar att medel under /95 i huvudsak har fördelats till byggforskning inom de av prioriterade områdena (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:BoU23, rskr. 1992/93:401) samt med en relativt hög andel samfinansiering (1/3 av projekten). Antalet utexaminerade doktorer har ökat från 59 st. /91 till 76 st. /94 genom att BFR ökat sitt stöd till högskolor och universitet. BFR har i sin fördjupade anslagsframställning föreslagit en ny programstruktur och ett antal prioriterade områden. Regeringen instämmer i allt väsentligt med BFR:s förslag. Regeringen vill dock särskilt betona att BFR skall stödja forskningsprojekt med inriktning mot: - samordning av samhällsplanering - planlagstiftningens tillämpning - hållbar stadsutveckling och ekologiskt hållbart byggande - ny och billigare byggteknik för en effektivare bygg- och förvaltningsprocess - kvalitetssäkring i byggprocessen - förbättrad inomhusmiljö De medel som BFR anvisas skall användas till forskning och utveckling kring den byggda miljön samt därtill direkt hörande information om forskningens resultat. För /96 har regeringen, i likhet , av bemyndigats att låta staten ta på sig förpliktelser i samband med stöd till byggforskningen som innebär åtagande för flera budgetår. Sådana åtaganden behövs också för perioden - 2001 och regeringen föreslår att BFR får ingå avtal och fatta beslut rörande stöd till byggforskning som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 101, 61, 37, respektive . Regeringen föreslår vidare att av anslaget för får disponeras för den teknikupphandling m.m. som byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag skall genomföra. Anslaget har därför, genom omfördelning av medel inom verksamhetsområdet, räknats upp med för budgetåren 1997, 1998 och 1999. Med anledning av beslut (prop. 1994/95:100 bil.1, bet. 1994/95:- FiU10, rskr. 1994/95:179) om besparingar på statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har anslaget till byggforskning för räknats ned med . Detta motsvarar en besparing på . Anslaget har räknats upp med som kompensation för ökade lokalkostnader för högskoleforskning genom att motsvarande belopp har förts över från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 45 000 1) 1995/96 Anslag 105 000 Utgiftsprognos 27 000 därav 1996 27 000 1997 Förslag 60 000 1998 Beräknat 60 000 1999 Beräknat 60 000 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader. Beslut om bidrag till kostnader för reparationsåtgärder för att komma till rätta med fukt- och mögelskador i småhus har enligt beslut av begränsats av en särskild beslutsram. Sammantaget för budgetåren 1985/86 - 1995/96 uppgår ramen till . I denna ram ingår inte kansli- och utredningskostnader. Avsikten med bidragsverksamheten, som inleddes , är att komma till rätta med skador av fel som kommit till redan vid uppförandet men där fukt- och mögelskadorna uppträder , dock år efter färdigställandet. Skadorna kan bidra till ohälsa hos dem som vistas i småhusen. De mest betydelsefulla faktorerna för utgifternas utveckling är förknippade med gällande bestämmelser för beräkning av husägarens självrisk. Denna påverkas av det skadade husets ålder och det låneutrymme som finns tillgängligt i fastigheten. Som regel är självrisken högre ju äldre huset är. Av Fondstyrelsens årsredovisning framgår att bidrag t.o.m. har lämnats i 2 550 ärenden med sammanlagt . Det genomsnittliga bidragsbeloppet har minskat, bland annat på grund av ändrade bidragsregler, och uppgick till . Fondstyrelsen beräknar behovet av medel för utbetalning av beslutade bidrag samt kansli- och utredningskostnader till för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 60 000 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen föreslår att ramen för fondens sammanlagda åtaganden | | under bestäms till . Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare som skall överväga behovet av och formerna för fondens verksamhet. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag i frågan . I avvaktan på ställningstagande till detta arbete bör verksamheten med att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem fortsätta enligt nu gällande bestämmelser. Hela verksamheten bör dock i fortsättningen begränsas av en enda ram som för bör bestämmas till . Regeringen föreslår vidare att ett ramanslag om anvisas för verksamheten i överensstämmelse med fondstyrelsens bedömning. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 20 000 1) 1995/96 Anslag 25 000 Utgiftsprognos 16 000 därav 1996 12 000 1997 Förslag 12 000 1998 Beräknat 12 000 1999 Beräknat 12 000 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Den mest betydelsefulla faktorn för utgifternas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radonhalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och därefter ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 12 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Under /95 har radonbidrag beviljats till 1 036 egnahem till ett belopp av . påbörjades en omfattande informationskampanj av berörda myndigheter. bedömer att effekten av kampanjen torde bli kortsiktig och att anvisade medel under /96 är tillräckliga. Regeringen beräknar att bör anvisas på anslaget budgetåren 1997 och 1998. Med anledning av regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har ramanslaget för räknats ned med . Detta motsvarar en besparing på . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 9 188 300 1) Utgiftsprognos 13 010 000 1995/96 Anslag 11 320 000 därav 1996 8 470 000