prop · GK03156 · 1997-01-01 00:00:00 — Eftersom vård enligt 35 § gamla omsorgslagen dock kan förekomma ända fram till dess att avveckling skett av den institution där patienten i fråga vårdas, har övergångsbestämmelsen utformats så att den möjlighet att meddela föreskrifter som regeringen har beträffande utlänning som tagits om hand enligt 35 § gamla omsorgslagen gäller även efter 7.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister 8 § Ändringen föranleds av att nyintagning för vård i specialsjukhus och vårdhem inte får förekomma efter och att både specialsjukhus och vårdhem skall avvecklas. Av övergångsbestämmelserna följer emellertid att de restriktioner som gäller för registrering av uppgift om att någon fått vård enligt omsorgslagen skall gälla även i fortsättningen. S91/2381/H S91/6225/H Uppdrag angående tvångsvård av psykiskt utvecklingsstörda personer och frågor kring psykiskt utvecklingsstörda lagöverträdare Lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. innehåller inte som omsorgslag regler om vård på vårdhem eller specialsjukhus. Utgångspunkten vid lagens tillkomst var att kvarvarande vårdhem och specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda skulle avvecklas. Genom lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. behölls dock - i avvaktan på ny lagstiftning om tvångsvård för psykiskt störda - vissa regler om vård oberoende av samtycke på vårdhem och specialsjukhus. I propositionen (1990/91:58) om psykiatrisk tvångsvård m.m., bedömde emellertid föredragande statsrådet att övergångsreglerna i införandelagen om tvångsvård då inte kunde avskaffas till följd av den föreslagna nya psykiatriska vårdlagstiftningen. Den tidigare inriktningen mot att upphäva tvångsbestämmelserna angavs emellertid ligga fast. Vidare angavs att borde ges i uppdrag att följa tillämpningen av övergångsreglerna om tvångsvård av psykiskt utvecklingsstörda och att senast redovisa gjorda erfarenheter (1990/91 SoU13, rskr. 1990/91:329). handikapputredning har i betänkandet (SOU 1991:46) Handikapp, Välfärd, Rättvisa föreslagit att tvångsomhändertagande på grund av utvecklingsstördning avskaffas i samband med att en ny lag om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade träder i kraft. Vidare lämnas förslag om en tidpunkt då vårdhem och specialsjukhus inte längre skall finnas. Genom lagen (1991:1138) om ändring i avskaffades fr.o.m. möjligheten att enligt omsorgslag överlämna en lagöverträdare som är psykiskt utvecklingsstörd till vård i specialsjukhus. Den nya regleringen i innebär vidare att påföljden överlämnande till rättspsykiatrisk vård kan tillämpas på lagöverträdare som är psykiskt utvecklingsstörda, om den psykiska störningen är allvarlig och kriterierna i övrigt för rättspsykiatrisk vård föreligger. Vidare får åklagare fr.o.m. enligt lagen (1991:1139) om ändring i , under vissa i lagen angivna förutsättningar, besluta att underlåta åtal för brott som begåtts av psykiskt utvecklingsstörda personer. En förutsättning härför är att psykiatrisk vård eller vård i specialsjukhus eller vårdhem för vuxna enligt 35 § omsorgslag eller särskilda omsorger enligt omsorgslag kommer till stånd. Med hänvisning till ovan under 1. nämnda förhållanden uppdrar regeringen åt att kartlägga omfattningen av nuvarande tvångsvård på vårdhem och specialsjukhus av psykiskt utvecklingsstörda personer och att belysa på vilket sätt de verksamhetsansvariga huvudmännen bör anordna alternativa verksamheter för personer som tvångsvårdas på vårdhem eller i specialsjukhus. Det bör härvid ankomma på , att inom ramen för sin tillsynsfunktion, initiera diskussioner med huvudmännen om principer och inriktning för sådana verksamheter. bör även överväga om det är lämpligt att utfärda allmänna råd som vägledning för huvudmännen i deras planering av sådana verksamheter. Regeringen uppdrar vidare åt att mot bakgrund av de nya bestämmelserna om överlämnande till rättspsykiatrisk vård bedöma den framtida omfattningen av sådan vård för personer som är psykiskt utvecklingsstörda, att belysa hur sådan vård för psykiskt utvecklingsstörda personer bör vara utformad samt att - om så bedöms lämpligt - initiera diskussion mellan berörda huvudmän om samverkan beträffande sådan vård. Regeringen uppdrar slutligen åt att utreda konsekvenserna för omsorgsverksamheten av att åtal får underlåtas om särskilda omsorger enligt omsorgslag kommer till stånd. I denna del bör uppdraget samordnas med vad som ovan sägs om alternativa verksamheter till tvångsvård på vårdhem och i specialsjukhus. Uppdraget skall i sin helhet genomföras i samråd med och . skall också samråda med berörda myndigheter och organisationer. skall före till regeringen redovisa omfatt- ningen av tvångsvård av psykiskt utvecklingsstörda personer och, mot bakgrund av handikapputredningens förslag i fråga om tvångsvård, bedöma när förutsättningar kan finnas för att avskaffa sådan vård. I övrigt bör uppdraget redovisas på det sätt som finner lämpligt. Uppdraget bör i sin helhet vara avslutat . S93/4696/H Kompletterande uppdrag angående tvångsvård av utvecklingsstörda personer och frågor kring utvecklingsstörda lagöverträdare Regeringen uppdrog till att kartlägga omfattningen av tvångsvård på vårdhem och specialsjukhus av utvecklingsstörda personer, att belysa på vilket sätt de verksamhetsansvariga huvudmännen bör anordna alternativa verksamheter för personer som tvångsvårdas på vårdhem eller i specialsjukhus, att bedöma vissa frågor om rättspsykiatrisk vård av utvecklingsstörda personer samt att utreda konsekvenserna för omsorgsverksamheten av att åtal får underlåtas om särskilda omsorger enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. kommer till stånd. redovisade till regeringen bl.a. att antalet utvecklingsstörda personer som tvångsvårdas i vårdhem har sjunkit kraftigt och att utvecklingen varit mycket god avseende möjligheter att finna alternativa vårdformer för utvecklingsstörda personer som varit tvångsinskrivna. bedömde att bestämmelserna om tvångsvård i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. bör finnas kvar ytterligare . I propositionen (prop. 1992/93:159) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade föreslås att bestämmelserna om vård oberoende av samtycke för utvecklingsstörda personer skall finnas kvar under ytterligare . Föredraganden framhåller emellertid, att den tidigare inriktningen mot att upphäva bestämmelser om tvångsvård för utvecklingsstörda personer bör ligga fast. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). Mot bakgrund av vad som framhålls om tvångsvård av utvecklingsstörda personer i propositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade, beslutar regeringen att utvidga regeringsuppdraget till om tvångsvård m.m. enligt följande. skall fortlöpande följa hur omfattningen av tvångsvård av utvecklingsstörda personer förändras. skall även följa utvecklingen av altnerativa lösningar till sådan vård, både i och andra nordiska länder. Härvid bör formerna för samverkan mellan omsorgsverksamheten och andra huvudmän, t.ex. den psykiatriska verksamheten och , uppmärksammas särskilt. skall också kartlägga hur vårdbehovet tillgodoses för personer som före med stöd av domstols förordnande överlämnats till vård i specialsjukhus. Om så bedöms lämpligt skall styrelsen initiera diskussioner med berörda huvudmän om tillhandahållandet av sådan vård. Utöver vad som sägs om rättspsykiatrisk vård i uppdraget , skall bedöma omfattningen av psykiatrisk tvångsvård av utvecklingsstörda personer samt belysa former för hur sådan vård kan vara utformad. Uppdraget skall genomföras i kontakt med , , samt berörda myndigheter och organisationer. I frågor som avser utvecklingsstörda lagöverträdare skall samråda med . Uppdraget bör i den del som avser omfattningen av tvångsvård redovisas fortlöpande och t.o.m. . Det bör i sin helhet och slutligt redovisas . S93/255/H S93/2990/H S93/3121/H S93/4142/H (delvis) Uppdrag att beskriva, följa upp och utvärdera handikappreformen Med anledning av regeringens proposition om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 1992/93:159) har beslutat om förbättrade stöd- och serviceinsatser för personer med funktionshinder (bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). beslut innebär bl.a. att en särskild rättighetslag för personer med funktionshinder införs; lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Genom lagen ges bl.a. personer med utvecklingsstörning och personer med stora och varaktiga funktionshinder rätt till stöd- och serviceinsatser. LSS träder i kraft . upphör lagen (1985:568) om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) och lagen (1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade m.fl. (elevhemslagen) att gälla. Den nu- varande verksamheten med omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. enligt omsorgslagen skall, med undantag för insatsen rådgivning och annat personligt stöd, successivt föras över till kommunerna. Överföringen skall vara slutförd . När det gäller frågan om avveckling av vårdhemmen instämmer socialutskottet i sitt betänkande 1992/93:SoU19 i propositionens förslag, att något slutdatum för avvecklingen av vårdhemmen och specialsjukhusen inte nu bör anges. Enligt utskottet bör större institutioner avvecklas. framhåller vidare: "I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ett litet väl fungerande vårdhem för dem som bor där utgöra en väl så god vårdmiljö som ett gruppboende. Vårdbehov är individuella och det är viktigt att alla vårdbedömningar utgår från den enskilde individens behov. Huvudmännen bör därför utifrån varje vårdhems förutsättningar kunna ta ställning till frågan om ned- läggning eller fortsatt drift." beslutade att ge regeringen det nu sagda till känna. För personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig införs en ny statlig ersättning, s.k. assi- stansersättning. Assistansersättningen är avsedd att täcka kostnader för personlig assistans och skall lämnas till personer som har behov av personlig assistans under mer än . Rätten till assistansersättning regleras i lagen om assistansersättning. Genom ett tillägg till hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, åläggs sjukvårdshuvudmännen en skyldighet att erbjuda invånarna habilitering, rehabilitering och hjälpmedel. För att påskynda utvecklingen inom habilitering och rehabilitering samt inom hjälpmedelsförsörjningen införs särskilda statliga stimulansbidrag för verksamheterna. beslut innebär vidare att stödet till små och mindre kända handikappgrupper skall byggas ut och samordnas. Inriktningen är att tillskapa ett flexibelt och dynamiskt system av olika kunskapscentrer, nätverk och resurspersoner på riks- och regionnivå som skall svara för att dessa grupper får tillgång till kvalificerade specialistresurser. åläggs ett ansvar för särskilda informations- och uppföljningsinsatser inom området. Genom ett tillägg i socialtjänstlagen (1980:620) åläggs kommunerna en skyldighet att göra sig väl förtrogna med levnadsförhållandena för människor med funktionshinder och att bedriva uppsökande verksamhet. Kommunerna får vidare ett ansvar för att planera sina insatser för funktionshindrade. Landstingens skyldighet att erbjuda barndomsdöva, vuxendöva, dövblinda och hörselskadade personer tolktjänst för vardagstolkning slås fast genom ett tillägg i HSL. I propositionen redovisas behovet av en successiv utbyggnad av landstingens tolktjänst. För att underlätta utbyggnaden av verksamheten införs ett statligt bidrag inom området. De nu nämnda förändringarna skall gälla fr.o.m. . I propositionen framhålls vikten av att handikappreformen blir föremål för en ingående uppföljning och utvärdering. För att skapa förutsättningar för en kvalitativt sett god uppföljning och utvärdering har anvisat särskilda medel till för ändamålet. I propositionen uttalas vidare att en särskild kostnadsuppföljning av handikappreformen skall genomföras . Regeringen avser att senare uppdra åt att genomföra en sådan kostnadsuppföljning. Regeringen avser vidare att senare uppdra åt och att fortlöpande följa upp och beskriva effekterna av stimu- lansbidraget till habilitering och rehabilitering respektive stimulansbidraget till hjälpmedelsförsörjningen. Regeringen uppdrar åt att kontinuerligt och allsidigt be- skriva, följa upp och utvärdera handikappreformen vad avser de olika insatsernas innehåll, kvalitet, kostnader samt genomförande. I uppdraget ingår att särskilt behandla följande frågeställningar. Hur LSS tillämpas och hur tillämpningen utvecklas när det gäller att bedöma vilka som ingår i lagens personkrets samt formerna för huvudmännens beslut om personkretstillhörighet. I vilken utsträckning assistansreformen innebär att svårt funktionshindrade tillförsäkras valfrihet och självbestämmande samt hur andra näraliggande stödformer utvecklas till följd av assistansreformen. Övergången från personlig assistans enligt LSS till annat stöd enligt socialtjänstlagen för personer som uppnår skall ägnas särskild uppmärksamhet. Vidare skall belysas hur samverkan mellan kommuner och försäkringskassor i frågor om personlig assistans sker. skall också redovisa hur beslut om beviljad personlig assistans fördelar sig, både på central och regional nivå, mellan statlig assistansersättning och personlig assistans enligt LSS. Hur insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS utvecklas samt hur insatsen förhåller sig till habiliterings- och rehabiliteringsinsatser enligt HSL. Hur samverkan mellan kommuner och landsting samt mellan huvudmännen, handikapporganisationerna och andra berörda organ bedrivs och utvecklas när det gäller insatser och verksamheter enligt LSS. Vilka effekter LSS får när det gäller service och stöd enligt annan lagstiftning för personer som inte omfattas av LSS. Hur överföringen av nuvarande omsorger enligt omsorgslagen genomförs. I uppdraget ingår att redovisa sammanställningar av beslut och planer om överföringen av huvudmannaskapet. Hur och i vilken takt avvecklingen av vårdhemmen genomförs. Mot bakgrund av nämnda tillkännagivande av angående avvecklingen av vårdhemmen skall särskild uppmärksamhet ägnas frågan om vilka prioriteringar huvudmännen gör vid beslut om avveckling av vårdhem. Hur habiliterings- och rehabiliteringsverksamheten samt hälpmedels- försörjningen utvecklas mot bakgrund av de åtgärder som vidtas inom områdena inom ramen för handikappreformen. Som framhållits ovan avses regeringen att uppdra åt och att följa effekterna av de särskilda stimulansbidragen för respektive verksamheter. Hur instaserna för små och mindre kända handikappgrupper utvecklas vad gäller tillgången till stöd- och specialistresurser samt tillgång till adekvat information. Hur tolktjänsten utvecklas mot bakgrund av de åtgärder som vidtas inom ramen för handikappreformen. skall redovisa hur den i propositionen förutsedda utökningen av landstingens tolktjänst för vardagstolkning fullgörs. I uppdraget ingår vidare att kontinuerligt följa upp beslut av förvalt- ningsdomstolar med anledning av överklaganden om insatser för särskilt stöd och särskild service enligt 9 § LSS. Det står fritt att belysa även andra frågeställningar under uppföljningen och utvärderingen av handikappreformen. Uppdraget i den del som avser att följa upp och beskriva handikappreformen skall redovisas för regeringen . En första rapport skall således lämnas . Den del av uppdraget som avser överföringen av huvudmannaskapet för nuvarande omsorger enligt omsorgslagen (punkt 6) skall dock revovisas särskilt genom delrapporter respektive . Den fortlöpande uppföljningen skall utgöra underlag för en sammanfattande utvärdering av handikappreformen. En slutredovisning av uppdraget, innefattandes en sammanfattande utvärdering av reformen, skall lämnas till regeringen . Uppdraget skall genomföras i kontakt med , , samt handi- kapporganisationerna. Vad gäller den del av uppdraget som avser insatsen personlig assistans (punkt 2) skall samråd ske med . I den del av uppdraget som gäller hjälpmedelsförsörjningen (punkt 8) skall samråd ske med . S96/5264/H Uppdrag angående fastställande av tidpunkt för slutgiltig avveckling av vårdhem och specialsjukhus för utvecklingsstörda Insatserna till människor med utvecklingsstörning har varit särskilt ordnad på vårdhem och specialsjukhus. Synen på insatserna har dock förändrats och med lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda togs steg mot de då nya principerna om normalisering och integrering. När denna lag ersattes av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) fastslogs också i lag att vårdhemmen och specialsjukhusen skulle avvecklas. När 1993 beslutade att ersätta omsorgslag med lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) togs ytterligare steg mot avveckling av vårdhem och specialsjukhus. Med den nya lagen förbjöds nyintagningar på vårdhem och specialsjukhus som inte var relaterade till vård oberoende av samtycke. Regeringen har senast i propositionen 1994/95:100 bil. 6 framhållit betydelsen av att avvecklingen av vårdhemmen fullföljs. Avvecklingen av vårdhemmen har sedan det första beslutet om avveckling fortskridit. Som mest vistades mer än 14 000 personer på vårdhem eller i specialsjukhus i . När beslutade om LSS hade denna grupp minskat till ca 4 000 personer. Enligt de senaste statistiska uppgifterna vistats ca 1 300 personer på sådana institutioner. De avvecklingsplaner som enligt lagen (1993:388) om införande av LSS skall vara upprättade visar att de flesta institutioner som finns kvar kommer att vara avvecklade . Det finns emellertid en viss osäkerhet för en del av de kvarvarande vårdhemmen. Frågan om att fastställa en tidpunkt för när vårdhemmen skall vara slutgiltigt avvecklade behandlades redan i utredningsarbetet års omsorgslag. I propositionen 1984/85:176 om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. konstaterades dock att en total avveckling av vårdhem för vuxna inte var praktiskt möjlig att genomföra förrän på . föreslog i sitt huvudbetänkande (SOU 1991:46) Handikapp, Välfärd, Rättvisa att vårdhemmen skulle slutgiltigt avvecklas . I propositionen 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade avvisades det förslaget med hänvisning till de övergångsregler om vård oberoende av samtycke som bedömdes nödvändiga. I övrigt framförde föredragande statsråd att avvecklingen borde påskyndas ytterligare. Med anledning av de ovan nämnda övergångsreglerna om vård oberoende av samtycke uppdrog regeringen och i ett kompletterande uppdrag åt att utreda omfattningen och den framtida utformningen av sådana insatser. Vidare har enligt uppdrag av att följa upp och utvärdera handikappreformen. I detta ligger att följa hur och i vilken takt avvecklingen av vårdhem genomförs. har i årsrapporten om uppföljningen av handi- kappreformen framfört ett förslag om att ett slutdatum för avvecklingen av vårdhem och specialsjukhus bör fastställas. Som grund för detta förslag framförs att få personer kommer att bo på vårdhem, att vårdhem i allmänhet innebär låg standard och att förslag kommer att framföras om att bestämmelserna om tvångsomhändertagande bör upphöra. innehåller dock ingen beskrivning av de kon- sekvenser ett beslut om fastställande av tidpunkt för slutgiltig avveckling av vårdhem och specialsjukhus kan få. Det lämnas inget förslag om när vårdhemmen skulle kunna vara slutgiltigt avvecklade. , ungdomar och vuxna har i olika sammanhang framfört krav på att förslag om slutgiltig vårdhemsavveckling skall genomföras. Mot denna bakgrund anser regeringen, för att få underlag till en samlad bedömning, det angeläget att få belyst vilka ekonomiska och andra konsekvenser ett beslut om slutgiltig avveckling av vårdhem och specialsjukhus kan få. Regeringen uppdrar åt att kartlägga och analysera konsekvenserna av ett fastställande av tidpunkt för en slutgiltig avveckling av vårdhem och specialsjukhus för personer med utvecklingsstörning. Kartläggningen och analysen skall utgå från alternativa tidpunkter för en slutgiltig avveckling. Frågan skall behandlas brett och konsekvenserna för alla berörda parter skall belysas. Med berörda parter avses såväl personerna som vistas på institutioner och deras företrädare och anhöriga som huvudmännen för institutionerna samt huvudmännen för de alternativ som måste erbjudas. skall i detta arbete särskilt beakta de ekonomiska konse- kvenser ett beslut om slutgiltig avveckling kan få för staten, landstingen och kommunerna. Vidare skall särskilt beaktas vilka konsekvenser ett beslut kan få på utformningen av de insatser som skall ersätta vårdhem och specialsjukhus. skall vidare redovisa om det finns några andra praktiska problem förknippade med en slutgiltig avveckling av vårdhem och specialsjukhus för personer med utvecklingsstörning. Uppdraget skall redovisas tillsammans med slutredovisningen av de nämnda regeringsuppdragen angående tvångsvård av utvecklingsstörda och frågor kring utvecklingsstörda lagöverträdare . Uppdraget skall genomföras i kontakt med , samt berörda myndigheter och organisationer. Landstingsförbundet Handikappförbundens autism , ungdomar och vuxna Avskaffande av tvångsvård enligt 35 § omsorgslag och fastställande av tidpunkt för slutlig avveckling av specialsjukhus och vårdhem för utvecklingsstörda. Regeringen har samt givit i uppdrag att ange när förutsättningar finns för att avskaffa tvångsvård enligt 35 § omsorgslag. utvidgades uppdraget till att även omfatta tidpunkt för avveckling av vårdhem för personer med utvecklingsstörning. I uppdragets första del har överläggningar förts i en särskilt tillsatt referensgrupp med bl a representanter för , samt berörda myndigheter och organisationer. För att stödja och underlätta den successiva avvecklingen av Salberga specialsjukhus har genomfört en rad planeringsdagar med berörda kommuner och landsting. I uppdraget ingår att: * kartlägga omfattningen av vård oberoende av samtycke enligt 35 § omsorgslag, införandelag samt LSS införandelag * belysa på vilket sätt huvudmännen bör anordna vård och stödformer som kan utgöra alternativ till vård oberoende av samtycke * kartlägga hur vårdbehovet tillgodoses för personer som före med stöd av domstols förordnande överlämnats till vård på specialsjukhus * bedöma vissa frågor om rättspsykiatrisk vård av utvecklingsstörda personer * kartlägga hur många psykiskt utvecklingsstörda som dömts till rättspsykiatrisk vård som brottspåföljd samt att belysa lämplig utformning av sådan vård * bedöma omfattningen av psykiatrisk tvångsvård för utvecklingsstörda personer samt att belysa hur sådan vård kan utformas * utreda konsekvenserna för omsorgsverksamheten av åtalsunderlåtelse * beskriva nordiska erfarenheter av omsorg för utvecklingsstörda lagöverträdare m fl Uppdragets andra del omfattar förslag till slutår för avveckling av vårdhem för personer med utvecklingsstörning. I denna del skall konsekvenserna för alla parter bearbetas liksom konsekvenserna för personer som vistas på institutioner och deras företrädare, avlämnande och mottagande huvudmän. Dessutom skall de ekonomiska konsekvenserna för stat, landsting och kommuner belysas. Kartläggning och analys skall baseras på alternativa tidpunkter för slutavveckling. I uppdraget ingår att: * beskriva omvårdnadsbehovet hos personer på vårdhem * motivera varför man bör fastställa slutdatum * beskriva hur avvecklingen genomförts * beskriva nuvarande avvecklingsplaner * kartlägga de vårdhem som saknar avvecklingsplan Uppdraget andra del har genomförts i kontakt med , samt berörda myndigheter och organisationer ( Se bilaga 1). Uppdraget redovisas i denna rapport med ett samlat förslag till borttagande av regler för vård utan samtycke samt förslag till slutpunkt för avveckling av vårdhemmen.