prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Lagen allemansfond är förenat med gäller, med de undantag som skattelättnader enligt lagen anges i andra stycket, även (1994:1851) om skatte- för sådant sparande som sker lättnader för sparande i i andelar i allemansfond allemansfond. Lagen gäller, enligt lagen (1993:931) om med de undantag som anges i individuellt pen- andra stycket, även för sådantsionssparande. sparande som sker i andelar i allemansfond enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Bestämmelserna i 3 § andra Bestämmelserna i 3 § andra - fjärde styckena, 4, 6, 8, stycket, 6, 9 och 19 - 23 §§ 8 a, 9 och 19 - 28 §§ skall skall inte tillämpas i fråga inte tillämpas i fråga om om sådant sparande i sådant sparande i allemansfond som sker allemansfond som sker enligt lagen om enligt lagen om indivi- individuellt duellt pensionssparande. 3 §3 ------------------------------------------------------- Sparmedlen skall sättas in i Sparmedlen skall sättas in en bank som enligt överens- i en bank som enligt kommelse med Riksgälds- överenskommelse med kontoret förmedlar allemans- förmedlar sparande. En sparare får allemanssparande. En inte spara på mer än ett sparare får flytta sina allemanssparkonto och i sparmedel inom allemans- fler än två allemansfonder. Han får flytta sina spar- medel inom allemansspar- andet. Den bank eller det fondbolag som ombesörjer en överföring är berättigad till ersättning med högst av spararen för sina kostnader för överföringen. Någon uttagsavgift enligt 6 § skall inte betalas. ------------------------------------------------------- Vad som föreskrivs i första Vad som föreskrivs i stycket och annars i denna första stycket och annars i lag i fråga om bank gäller, denna lag i fråga om bank med undantag för gäller också i fråga om bestämmelserna om lån för sparkassa. förvärv av bostad och för bosättning i övrigt (bosparlån) i 8 a och 26 - 28 §§, också i fråga om spar- kassa. För visst sparande på spar- konto hos HSB:s Riksförbunds Sparkassa (HSB:s Sparkassa) samt för visst sparande som är anordnat av ekonomisk förening gäller särskilda bestämmelser enligt 24 och 25 §§. 9 §4 De medel som sätts in på ett allemanssparkonto skall överföras från banken till . ------------------------------------------------------- På de medel som satts in på På de medel som satts in ett allemanssparkonto utgår på ett allemanssparkonto årlig ränta som skall utgår årlig ränta. Regeringen motsvara lägst det av eller den myndighet fastställda, vid regeringen bestämmer varje tid gällande meddelar närmare före- diskontot, minskat med tre skrifter om vilken procentenheter. Regeringen räntesats som vid varje eller den myndighet tidpunkt skall gälla. regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilken räntesats som skall gälla. 10 §5 ------------------------------------------------------- En allemansfond är en fond för sparande huvudsakligen i svenska aktier och andra svenska värdepapper. I fråga om allemansfonder gäller vad som föreskrivs i lagen (1990:1114) om värde- pappersfonder och annan för- fattning i fråga om värde- pappersfonder med de avvikelser som följer av denna lag och lagen (1994:1851) om skatte- lättnader för sparande i allemansfond. Aktiekontolagen (1989:827) är inte tillämplig på andelar i en allemansfond. I fråga om allemansfonder gäller vad som föreskrivs i lagen (1990:1114) om värde- pappersfonder och annan för- fattning i fråga om värde- pappersfonder med de av- vikelser som följer av denna lag. 18 §6 ------------------------------------------------------- Fondbestämmelserna för en Fondbestämmelserna för en allemansfond skall ange att allemansfond skall ange 1. fonden är en att fonden är en allemansfond för vilken allemansfond för vilken denna lag gäller, denna lag gäller. 2. inlösen av fondandel skall ske i de fall och på de villkor som anges i denna lag och i lagen (1990:1114) om värde- Fondbestämmelserna skall pappersfonder. innehålla närmare regler om Fondbestämmelserna skall fondandelsägarstämma. också innehålla närmare regler om fondandelsägarstämma. Fondbestämmelserna får ange att belopp motsvarande sammanlagt högst av fondens värde vid utgången av det närmast föregående kalenderåret skall utdelas till viss stiftelse eller visst trossamfund eller annan sammanslutning, dock endast om mottagaren är en svensk juridisk person och inte har till syfte att i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas eller andra enskildas ekonomiska intresse. 19 §7 ------------------------------------------------------- I en företagsanknuten I en företagsanknuten allemansfond får allemansfond får kapitaltillskott göras kapitaltillskott göras endast av den som är anställdendast av den som är i ett visst bolag eller anställd i ett visst bolag inom en viss koncern eller eller inom en viss koncern vars anställning har upphört eller vars anställning har till följd av pension enligt upphört till följd av lagen (1992:381) om allmän pension enligt lagen försäkring. För en sådan fond(1992:381) om allmän gäller i tillämpliga delar 10försäkring. För en sådan fond och 12 - 18 §§, om inte annatgäller i tillämpliga delar följer av 21 - 23 §§. 10, 12 - 14, 17 och 18 §§, om inte annat följer av 21 - 23 §§. 22 §8 ------------------------------------------------------- av en företagsanknuten allemansfonds värde skall placeras i sådana värdepapper som avses i 15 § och som har utfärdats av det aktiebolag i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Till en företagsanknuten allemansfond får, efter med- givande av , mot vederlag av sådana värde- papper som anges i första stycket förvärvas aktier eller andra värdepapper utgivna av ett utländskt företag, om förvärvet görs på grund av ett offentligt erbjudande från det utländska företaget att köpa samtliga aktier i det svenska bolaget. Medgivande skall lämnas om det kan anses förenligt med fondandelsägar- nas intressen att förvärvet genomförs. Medgivandet skall avse även senare förvärv av värdepapper utgivna av det utländska företaget. Den i 23 § första stycket lagen (1990:1114) om värdepappersfonder föreskrivna begränsningen i fråga om en värdepappersfonds innehav av värdepapper utfärdade av samme emittent gäller ej för en företagsanknuten allemansfond. ------------------------------------------------------- av en företagsanknuten allemansfonds värde skall placeras i sådana värdepapper som har utfärdats av det aktiebolag i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i 23 § första stycket lagen (1990:1114) om värde- pappersfonder föreskrivna begränsningen i fråga om en värdepappersfonds innehav av värdepapper utfärdade av samme emittent gäller inte för en företagsanknuten allemansfond. Av fondens beteckning skall framgå vilket företag den är anknuten till. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen om riskspridning i 16 § andra stycket första meningen får tillämpas intill utgången av . Lagen omtryckt 1986:522. Senaste lydelse 1985:1288. Senaste lydelse 1995:1288. Senaste lydelse 1989:510. Senaste lydelse 1996:183. Senaste lydelse 1990:1116. Senaste lydelse 1992:690. Utgiftsområdet omfattar ett tiotal centrala myndigheter och ett antal mindre nämnder. Några av de större myndigheterna är , , , , och . Andra större åtaganden inom utgiftsområdet är kostnaderna för statsskuldens upplåning och låneförvaltning samt betalningen av kapitalandel i Europeiska investeringsbanken. Den av beslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU 10, rskr. 1994/95:179) avseende budgetåren 1995/96, 1997 och 1998 ligger fast. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) aviserade regeringen att ytterligare besparingar om för utgiftsområdena 2 och 3 skulle tas ut . Preliminärt fördelades på utgiftsområde 2. I denna proposition föreslås att besparingarna skall vara . Även detta belopp är preliminärt. Fördelningen mellan utgiftsområdena 2 och 3 kan komma att ändras. Besparingarna har fördelats proportionellt mot storleken på myndighetsanslagen inom utgiftsområde 2. Ett underlag för den definitiva fördelningen finns ännu inte framtaget varför regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen 1998 med ett slutligt förslag. Ramen för utgiftsområde 2 för har justerats ned med ca . Den största anledningen till justeringen är förändringar i växelkursen. bidrag till Europeiska investeringsbanken blir mindre, i kronor, än vad som tidigare beräknats. Regeringen har lagt fram förslag till en lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220). I propositionen föreslås en ändrad anslagsstruktur för statsbudgeten. Anslagstypen förslagsanslag avvecklas. Obetecknade 1000- kronorsanslag, som varit avgiftsfinansierade verksamheters anknytning till statsbudgeten avvecklas också. Avgiftsfinansierade verksamheter med full kostnadstäckning redovisas i fortsättningen inte över statsbudgeten. Förslagen innebär att vissa anslag inom utgiftsområdet har utgått eller förändrats. Förändringarna redovisas i inledningen till respektive verksamhetsområde. har beslutat att skatteförmånerna för sparande i allemansfond skall upphöra fr.o.m. . Därmed försvinner också skattegynnandet av allemanssparandet helt. Detta aktualiserar frågan om den särskilda lagreglering av sparandet som finns i lagen (1983:890) om allemanssparande skall behållas. Regeringen föreslår här att vissa av bestämmelserna i den lagen tas bort med att skattegynnandet upphör. Det gäller bl.a. inskränkningen att allemanssparande inte får ske på mer än ett allemanssparkonto och i fler än två allemansfonder och att högst får sparas . Vidare upphävs de särskilda placerings- och riskspridningsregler som gäller för allemansfonderna. I stället skall fonderna följa de regler som gäller för vanliga värdepappersfonder, vilket bl.a. innebär att lagstiftningen inte begränsar allemansfonderna till att investera huvudsakligen i aktier i svenska företag. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 2 framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Centrala myndigheter och nämnder1 2203 0972 8861 7762 5662 5872 605 B. Tidsbegränsade åtaganden1 2732 850 -913 -1 051 1 225 230 260 revisorer 12 21 21 14 16 17 17 Totalt för utgiftsområde 22 5055 968 1 994 739 3 807 2 834 2 882 4 Centrala myndigheter och nämnder * Den förändrade budgetprocessen, införandet av utgiftstak och övriga åtgärder för att få bättre kontroll över statens utgifter och inkomster medför ökade krav avseende kvalitet och prestationer från regeringen på många av myndigheterna inom verksamhetsområdet. Det gäller , , m.fl. * Arbetet med förberedelserna för en registerbaserad folk- och bostadsräkning fortsätter. * Den statliga kontrollfunktionen avseende skatteinbetalningar, bidragsutbetalningar m.m. föreslås förstärkas. I arbetet med regeringens budgetpolitiska mål, stabilisering av statsskulden och eliminerandet av underskottet i de offentliga finanserna spelar de finansförvaltande och utredande myndigheterna inom verksamhetsområdet en viktig roll. Bättre prognoser, en professionell hantering av statens upplåning, kvalificerad revision av de statliga myndigheterna m.m. är av stor betydelse i detta arbete. Besparingskraven ligger dock fast vilket ställer krav på effektiviseringar av arbetet inom myndigheterna. Regeringen bedömer att det hittillsvarande resultatet för myndigheterna inom utgiftsområdet är tillfredsställande. Eftersom antalet myndigheter är stort och deras verksamheter har skiftande karaktär hänvisas till de resultatbedömningar som görs under respektive anslag. föreslås, inom tillgängliga ramar, kunna göra ökade satsningar på upplåning från hushållen. Riskkontrollen förstärks avseende främst upplåningsverksamheten hos kontoret. I den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) aviserade regeringen att en förstärkning av kontrollfunktionen i staten bör göras. Utöver redan gjorda satsningar på effektivare skattekontroll, föreslås att medel avsätts dels för att utreda hur kontrollerna i bidrags- och stödsystemen kan förbättras, dels för att medverka till att de åtgärder som föreslås genomförs. verksamhet har upphört i samband med att lagen om bankstöd upphävts fr.o.m. . Det finns vissa resterande bankstödskostnader. Dessa redovisas under verksamhetsområde B. Tidsbegränsade åtaganden. En lag om insättningsgaranti gäller . Verksamheten har administrerats av t.o.m. , därefter av . Den förändrade anslagsstruktur som föreslås innebär att och Kammarkollegiets 1000-kronorsanslag för uppdragsverksamhet försvinner. Detta gäller också 1000- kronorsanslag för in- och utlåningsverksamhet. anslag för garantiverksamhet som varit ett förslagsanslag på föreslås bli ett ramanslag på på grund av verksamhetens speciella karaktär. Anslaget för täckning av merkostnader för lokaler, också ett förslagsanslag, blir ett ramanslag där nettobelastningen beräknats och budgeterats. Statens fastighetsverks verksamhet försvinner helt från statsbudgeten, 1000- kronorsanslaget avvecklas. Några av de övriga anslagen övergår från att vara reservationsanslag till ramanslag. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Centrala myndigheter och nämnder1 2203 0972 8861 7762 5662 5872 605 1994/95Utgift 26 4431) Anslagssparande 1 694 1995/96Anslag 41 899 Utgiftsprognos 43 293 därav 1996 29 635 1997 Förslag 29 208 1998 Beräknat 29 138 1999 Beräknat 30 107 1 Beloppen anges i tusental kr Det övergripande målet för verksamhet är att följa och analysera den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet, utarbeta prognoser för den svenska ekonomin och bedriva forskning i anslutning härtill. Verk- samheten omfattar tre huvudområden: analys- och prognosverksamhet, forskning och metodutveckling samt särskilda utredningar. Utgifterna för /95 blev lägre än anslaget belopp. Merparten av Konjunkturinsitutets utgifter består av personalkostnader. Avvikelsen kan hänföras till att anpassningen av personalstyrkan till anslagsreduceringen 1995/96 genomfördes . De övergripande mål för verksamhet bör ligga fast. Ramanslag 29 208 tkr Beräknade avgiftsinkomster 2 200 tkr Den bedömning som regeringen gjort av verksamhet ger inte anledning att ompröva verksamhetsinriktningen. Den har bedrivits i stort sett med en sådan inrikting att de uppsatta målen uppnås. () har granskat årsredovisning och har inga väsentliga invändningar. RRV menar dock att verksamhetsmålen inte i alla avseenden är tydliga och uppföljningsbara. Konjunkturinsitutet bör därför fortsätta arbetet med att utveckla verksamhetsmålen. Inför /95 beslöt att en omprioritering av den löpande verksamheten skall ske /95-1996/97 så att ökad vikt läggs vid nya ekonomiska processer och förlopp. Detta har skett bland annat genom framtagande av kortsiktsindikatorer. Månadsvisa konjunkturbarometrar i samarbete med Europeiska kommissionen började produceras under innevarande år. I regleringsbrevet för /96 angavs att regeringsuppdraget om en finansiell modell skulle slutföras och avrapporteras. Vidare att regeringsuppdraget om utvecklande av metoder och modeller för miljöräkenskaper fördjupades. Till följd av de reala besparingskraven på institutet medgavs till dessa båda projekt engångsvisa förstärkningar av anslagen så att arbetet kunde fortsätta. I enlighet med den besparingsprincip som generellt tillämpas i årets budgetförslag har ramanslaget för räknats ned i förhållande till innevarande budgetår. Institutet har fått ökat ansvar för att förbättra informationsunderlaget beträffande statsfinansernas utveckling vilket också har markerats i nya instruktion. Den nya instruktionen är en del i regeringens ambitionshöjning vad avser prognoser över offentliga sektorns inkomster och utgifter. Det införda utgiftstaket ställer krav på större tillförlitlighet vid ekonomiska prognoser som kraven på möjligheter till ekonomiska simuleringar ökar. Anslaget bör därför räknas upp med ytterligare medel för modellarbete så att utvecklandet av de analysverktyg som regeringens ekonomiska bedömningar bygger på, kan fortsätta i realt oförändrad takt. har för /96 fått utökade resurser för utveckling av miljöräkenskaper. Miljöräkenskapsprojketet genomförs i nära samarbete med SCB. Svåra metodproblem återstår att lösa innan ett sammanhållet räkenskapssystem är utvecklat. Arbetet på detta område är högprioriterat inom såväl som EU. Regeringen anser att arbetet med miljöräkenskaper bör fortsätta även . Till följd av regeringens sparkrav på statlig konsumtion beräknas anslagsnivån minska i reala termer . 1999 beräknas anslagsnivån realt vara oförändrad. De övergripande mål och de riktlinjer som gäller för verksamhet för /96 bör gälla även för . Anslaget bör i enlighet med det generella besparingskravet räknas ned . Anslaget bör förstärkas med totalt till följd av utökade arbetsuppgifter för analys av statsfinanserna, för arbetet med miljöräkenskaper samt för utvecklande av analysverktyg. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 194 6061) Anslagskredit 1 037 1995/96Anslag 257 157 Utgiftsprognos 263 000 därav 1996 169 000 1997 Förslag 177 167 1998 Beräknat177 097 1999 Beräknat182 738 1 Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet för statlig revision och redovisning. Revisionen omfattar både effektivitetsrevision och årlig revision. Revisionen skall bedrivas oberoende, även i förhållande till den normerande verksamheten vid verket. De övergripande målen för RRV är att verka för effektivitet i staten och i statliga åtaganden samt en säker och ändamålsenlig ekonomiadministration i statlig verksamhet. Under anslaget finansieras huvuddelen av effektivitetsrevisionens och den den årliga revisionens arbete, verksamheten med prognoser, utfall och ekonomisk statistik, utvecklingsarbete kring ekonomistyrning, normering, budgetprocess m.m. samt viss rådgivning och stöd till regering och myndigheter. RRV bedriver också avgiftsfinansierad verksamhet. Det ekonomiska målet för denna verksamhet är full kostnadstäckning. Den avgiftsfinansierade verksamhet RRV bedriver avser viss årlig revision, regeringsuppdrag, utbildning och rådgivning, redovisnings- och personaladministrativa system, system för kreditgarantier samt internationella uppdrag. För budgeteras de totala avgiftsinkomsterna till ca . De övergripande målen för RRV:s bör ligga fast Ramanslag 177 167 tkr Beräknade avgiftsinkomster 228 305 tkr lämnade samtliga 257 myndigheter inom statsförvaltningen årsredovisningar med resultatredovisning. Dessa avsåg /95. RRV har enligt god revisionssed granskat och avlämnat revisionsberättelser för samtliga myndigheter. Antalet granskade objekt har sedan förra budgetåret till ökat från 434 till ca 490. Det är framförallt antalet granskade stiftelser och aktiebolag som ökat. De iakttagelser och förslag RRV avgivit vid den årliga revisionen har i av fallen lett till åtgärder från regering och myndigheter . Vad avser de förslag som lämnas till regeringen i effektivitetsrevisionens rapporter, har av de lämnade förslagen helt eller delvis genomförts . De granskningar RRV utfört är av stort värde för regeringens och myndigheternas arbete. Den granskning som sker vid den årliga revisionen har utvecklats till att inte bara omfatta myndigheternas redovisning utan även resultatredovisningarna och underlaget för myndighetsledningarnas förvaltning. Fr.o.m. innevarande budgetår granskas även myndigheternas delårsrapporter. Effektivitetsrevisionen har koncentrerats på statsfinansiellt betydande problem. Regeringen bedömer att den utveckling av granskningens inriktning som genomförts är väsentlig för att stärka den modell för ekonomisk styrning som tillämpas i staten och därmed även för att vidmakthålla förtroendet för hanteringen av statliga medel. Regeringen vill särskilt betona vikten av att granskningen av myndigheter som hanterar bidragsmedel från EU har en tillräcklig omfattning. Granskningen är ett viktigt led i att garantera att har en i internationellt perspektiv god kontrollnivå för hanteringen av dessa medel. Utifrån den resultatinformation RRV redovisar i årsredovisningen bedömer regeringen att verket har uppnått verksamhetsmålen /95. Detta innebär även att RRV bedrivit verksamheten så att de övergripande målen kan uppnås. RRV har inkommit med en fördjupad anslagsframställan. Med utgångspunkt i en grundlig resultat-, omvärlds- och resursanalys argumenterar verket för en på flera områden höjd ambitionsnivå och en motsvarande höjning av anslaget. Regeringen bedömer att det inte kan bli aktuellt med någon väsentlig höjning av basresurserna. Dock bör RRV mot bakgrund av de behov och krav som ställs på en viss omfattning av årlig revision inom staten tillföras vissa basresurser. I syfte att tillförsäkra statsmakterna en årlig revision inom staten med en omfattning och kvalitet motsvarande dagens föreslår regeringen att RRV:s ramanslag tillförs fr.o.m. . Motsvarande neddragning görs på anslaget A18. Vidare bedömer regeringen det som angeläget att särskilda medel tillförs RRV under det kommande budgetåret för att ytterligare utveckla och stärka den ekonomiska styrningen inom staten. Högst har beräknats under anslaget A18. Utvecklingsarbete för detta ändamål. RRV skall fullfölja det generella sparkravet på totalt t.o.m. . För har därför anslaget vid budgeteringen räknats ned . Som en konsekvens av detta avser regeringen att fatta beslut om att bl.a. sänka kraven på antalet genomförda effektivitetsgranskningar. De åtgärder RRV måste vidta för att klara besparingskravet kan dock påverka hela myndighetens verksamhet. RRV måste, för att kunna fullgöra sina uppgifter inom anvisade ramar, bl.a. fortsätta att utveckla effektivare arbetsmetoder i revisionsarbetet och i produktionen av ekonomisk information. De åtgärder som vidtas för att klara det generella sparkravet bör vara av långsiktig karaktär. Resultatredovisningarna är ett centralt element i den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet. Därför är det av vikt att nämnda redovisningar underkastas granskning. RRV skall utveckla effektivare arbetsmetoder vid granskningen av resultatredovisningarna och kring uttalandet om underlaget för myndighetsledningarnas förvaltning. Detta arbete bör ha en inriktning mot de större och mer komplicerade myndigheterna. Regeringen lämnar i denna proposition förslag om att skall avsättas , under anslaget A 20. Kontrollfunktionen i staten , i syfte att finansiera särskilda insatser för att stärka kontrollfunktionen i staten. Regeringen bedömer det som viktigt att den kunskap och kompetens RRV har tas till vara i detta arbete. Regeringen konstaterar att , som granskar RRV:s årsredovisning, inte haft några invändningar. Regeringen bedömer att RRV har uppnått verksamhetsmålen för /95 och att de övergripande målen därmed kan uppnås. De övergripande målen för RRV bör ligga fast. Besparingen på anslaget fullföljs, vilket leder till att RRV måste minska sin produktion, utveckla effektivare arbetsmetoder samt i övrigt minska sina totala kostnader. RRV bör anvisas särskilda medel för utvecklingsinsatser från anslaget A18 Utvecklingsarbete. 1994/95Utgift 23 3411) Anslagssparande 25 238 1995/96 Utgiftsprognos 90 000 Anslag därav 1996 63 250 86 010 1997 Förslag 59 325 1998 Beräknat 60 920 1999 Beräknat 63 000 1 Beloppen anges i tusental kr Statskontorets övergripande mål är att stödja regeringen i arbetet med att om- pröva, effektivisera och styra statlig och statligt finansierad verksamhet. Arbetet sker på uppdrag av regeringen, departementen, kommittéer och arbetsgrupper inom . /96 anslagsfinansieras Statskontorets verksamhet med undantag för inköpssamordningen på IT-området, som finansieras via avgifter. 1994/95 avgiftsfinansierades även huvuddelen av stödet till .