prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Eftersom emellertid hade även andra tillgångar än sina motsvarande aktier i , beslöt staten att därutöver teckna en revers på , som löper fram till med 30 dagars uppsägningstid. Kammarkollegiet fick i ett regeringsbeslut i uppdrag att utfärda reversen, och att betala årlig ränta . Kostnaderna för och inlösen av skuldreversen skulle enligt riksdagsbeslutet belasta tolfte huvudtitelns förslagsanslag Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Regeringen har tidigare detta år (prop. 1996/97:126) redogjort för den ytterligare omstrukturering och renodling av ägandet i konsortiet SAS som genomförts , och som bl.a. innefattat att bytt namn till . De tre moderbolagen, utöver SAS även SAS och SAS , har numera ett aktiekapital som mer direkt ansluter till respektive bolags ägarandel i SAS- konsortiet. Denna renodling innebar för SAS Sverige AB:s del att en engångsutdelning beslutades vid bolagsstämman 1996, varigenom andra tillgångar i bolaget än de flyganknutna delades ut till ägarna. För statens del innebar detta en särskild utdelning på . Med anledning av regeringens proposition (prop. 1995/96:141) om aktivt ägande av statens företag har beslutat (bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) om ett ändrat ändamål och utformning av anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. (numera utgiftsområde 24 anslag A7). Detta anslag är ett ramanslag och uppgår till . Regeringen anser, mot bakgrund bl.a. av den tidigare nämnda extraordinära utdelningen , att det nu åter bör skapas förutsättningar för staten att lösa lånet när skuldreversen löper ut. Utöver reversbeloppet på kommer skulden även att omfatta aktuell ränta för . Sammanlagt kan medelsbehovet beräknas omfatta ca , som bör belasta ramanslaget A7 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. under utgiftsområde 24. Ramen för utgiftsområde 24 för bör således höjas med . geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet, m.m. Redovisning av verksamheten och den ekonomiska situationen Genom beslut (1996/97:NU1, rskr 1996/97:120) anmodas regeringen att återkomma till med en redovisning av verksamheten och den ekonomiska situationen inom geologiska undersökning (SGU). Utgångspunkten måste, enligt beslutet, vara att den marin-geologiska verksamheten skall behållas intakt på nuvarande nivå men också att övrig verksamhet hos SGU skall bibehållas. SGU är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet för SGU:s verksamhet är att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att därigenom tillhandahålla geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering och hushållning med naturresurser, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt totalförsvaret. SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten, en regional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. Myndighetens höga kostnadsläge samt kunskapen om ytterligare besparingar för gjorde att SGU genomförde viss omstrukturering av verksamheten. Inom den geologiska undersökningsverksamheten genomfördes således fältarbeten i väsentligt mindre omfattning än året tidigare. I stort sett all personal med tidsbegränsad anställning avvecklades. Totalt sett minskades SGU:s kostnader med ca jämfört med . Å andra sidan ökade intäkterna från uppdrag m.m. med . Trots detta förbrukade SGU större delen av det anslagssparande på , som fanns vid budgetårets ingång. Kostnadsutfallet för är dock väsentligt bättre än vad prognoserna visade. Detta har lett till att SGU nått en kostnadsnivå motsvarande den gällande anslagsnivån /96. Besparingsarbetet har inneburit att kompetensutvecklingen samt volymen av fältarbeten och analyser kan bedömas vara för låg för att på tillfredsställa de krav som olika användare ställer på geologisk information. har SGU vidtagit en rad åtgärder för att långsiktigt anpassa verksamhet och kostnader till den nya anslagsnivån . Denna anpassning är inriktad mot . Enligt planering skall SGU ha återbetalat större delen av den anslagskredit som upparbetas samt ha en långsiktigt balanserad undersökningsverksamhet. Här ingår också en ökning av intäkterna från svensk och internationell uppdragsverksamhet till . Förhandlingar med de fackliga organisationerna slutfördes . Totalt har 29 personer sagts upp från sina anställningar. Att uppsägningarna har kunnat hållas på denna förhållandevis låga nivå beror på viss naturlig avgång, men framför allt på att de närmaste årens avgångar kommer att ersättas i ytterst begränsad omfattning. Den maringeologiska undersökningsverksamheten är vid sidan av SGU:s övriga kompetensområden en viktig disciplin. Inom t.ex. miljöområdet är samtliga kompetensområden nödvändiga för att ge ett tillfredsställande beslutsunderlag. I planeringen både långsiktigt och , ligger maringeologin kvar på i stort sett oförändrad verksamhetsvolym. SGU gör bedömningen att det finns möjligheter att i betydande omfattning finna extern finansiering i enlighet med vad som förordades i budgetpropositionen för . SGU och har mot bakgrund av ett positivt utredningsresultat fortsatt arbetet med en samordning av den maringeologiska karteringen och sjömätningen . Inom Bergsstaten har den ökade prospekteringsverksamheten i landet inneburit en kraftig ökning av ärenden, vilka också omfattar större arealer. Detta har resulterat i långa väntetider hos Bergmästarna. Åtgärder har i första hand vidtagits för att minska väntetiderna. SGU har aviserat förslag rörande Bergsstaten . SGU har landets största samlade kompetens inom det geologiska området. Användningen av geologisk information och kunskap inom miljöområdet får en alltmer viktig roll. För prospektering och planering av resurser och anläggningar är den geologiska informationens kvalitet och tillgänglighet av stor ekonomisk betydelse. Utvecklingen för SGU ställer emellertid krav på skärpta prioriteringar. I SGU:s långsiktiga planering har särskild vikt lagts vid de kompetensområden som har en påtaglig efterfrågan och där det finns ett starkt beroende mellan SGU:s kompetenser. Detta har bl.a. lett till att den geo- kemiska undersökningsverksamheten utvärderas särskilt. Ett samgående mellan myndigheterna SGU och SOL () inrättades för att senast vid utgången av avveckla statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer med hänsyn tagen till samhällsekonomi, beredskap och miljö. Försäljningen av olja m.m. kommer i huvudsak att vara klar . Arbetet med miljösäkring av bergrumsanläggningarna har visat sig ta väsentligt än vad som tidigare antagits. När miljösäkringsarbetet slutförts krävs dessutom kontrollprogram . Regeringen gav ett gemensamt uppdrag till SGU och SOL att utreda förutsättningarna för att inordna SOL:s verksamhet i SGU fr.o.m. . Uppdraget redovisades till regeringen . Rapporten visar att en samordning av verksamheterna ger en effektiv avveckling av oljelagringsanläggningarna under långsiktigt stabila former. Vidare ges förutsättningar för att statliga resurser för efterbehandling utnyttjas rationellt . Regeringen uppdrog senare åt myndigheterna att lämna ett gemensamt budgetunderlag för . Finansiering av framtida kostnader för efterbehandling av vissa oljeanläggningar finansierar SOL miljöåtgärder samt FoU-projekt för miljösäkringsarbetet med försäljningsinkomster från oljeprodukter och oljelagringsanläggningar. Försäljningsinkomsterna redovisas kontinuerligt på inkomsttitel vilket innebär att medel från försäljning inte kommer att finnas tillgängliga för myndigheten när det blir dags att betala kostnaderna för miljöhanteringen. SOL har i en skrivelse till regeringen framhållit att det är viktigt att den långsiktiga finansieringen av miljösäkringsarbetet säkras på ett tidigt stadium. Enligt beräkningar kommer resterande försäljning att inbringa , räknat från . Kostnaderna för den framtida miljösäkringen är svåra att bedöma, men uppskattas till ca . SOL föreslår att myndigheten fr.o.m. bör bemyndigas att sätta in försäljningsinkomsterna, efter avdrag för omkostnader, på ett särskilt räntebärande konto hos . Medlen skall användas för att täcka kostnaderna för efterbehandlingen enligt föreskrifter av regeringen. När SOL upphör som självständig myndighet bör dragningsrätten på kontot överföras till SGU som ny huvudman för verksamheten. Regeringens bedömning: Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid SGU inte kräver ytterligare anslagsmedel för innevarande budgetår. Detta förutsätter att uppdragsintäkterna kan hållas på budgeterad nivå. Den maringeologiska verksamheten kan därmed bibehållas nivå. En sammanslagning av de båda myndigheter SGU och SOL bedöms på kort sikt, då verksamheten domineras av försäljning och miljösäkring av anläggningar, ge samordningsvinster främst på det administrativa området som det ställs ökade krav på SGU:s resurser för ekonomiadministration. Längre fram då verksamheten omfattar efterkontroll av miljösäkrade anläggningar finns samordningsvinster i att SGU har både centrala och regionala resurser för att sköta kontrollprogrammen. SGU kan dessutom förväntas tillgodogöra sig kompetens från efterbehandling av förorenade anläggningar och områden för framtida uppdrag beträffande utredning och styrning m.m. av stora miljö-säkringsprojekt. Regeringen avser att budgetproposition återkomma till med förslag rörande mineralpolitiken och SGU. I detta ingår även förslag rörande en sammanslagning av verksamheterna vid SGU och SOL fr.o.m. . För att en sammanslagning skall kunna göras effektiv krävs åtgärder på myndighetsnivå redan under innevarande budgetår, framför allt gällande samordning av redovisning och ekonomiadministrativa system. Det är därför viktigt att få godkännande av inriktningen av ett framtida samgående mellan myndigheterna. E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande () skall genom utfärdande av garantier främja svensk export. Garantin utgör en försäkring mot vissa förluster i samband med export till och investeringar i utlandet. För att EKN skall kunna fullgöra sina åtaganden har nämnden en obegränsad upplåningsrätt i . Avveckling av delar av EKN:s korta garantiverksamhet förbereder , på basis av statsstödsregler, införande av regler om avveckling av statligt stöd till exportkreditförsäkring inom det s.k. konkurrensutsatta området. Detta definieras som försäkring av kommersiella risker på privata gäldenärer i de flesta vad gäller riskperioder . Syftet är att förhindra att statsstödd verksamhet konkurrerar på ojämlika villkor med privat försäkringsverksamhet. De delar av EKN:s verksamhet som berörs av eventuella EU-regler på detta område står för endast ett par procent av nämndens premieinkomster, även om antalet ärenden är relativt omfattande. Nämnden har vidtagit förberedande åtgärder för att kunna avveckla den verksamhet som EU-reglerna omfattar. Det hör till bilden att är bland de få EU-länder som fortfarande direkt bedriver denna försäkringsverksamhet i statlig regi. Regeringen stödjer kommissionens ansträngningar att införa ett regelverk på detta område. När definitivt beslut i ärendet har fattats av kommissionen kommer att vidta nödvändiga anpassningsåtgärder. Regeringen är medveten om att möjligheten att erhålla kreditförsäkring i ett övergångsskede kan förändras för ett mindre antal företag, om EKN upphör med den aktuella verksamheten. Regeringen betonar att den svenska privata marknaden för denna typ av försäkring utvecklats och att en rad privata företag erbjuder alternativ till EKN:s garantier. En avveckling av den konkurrensutsatta verksamheten bör ske även om ett införande av EU- regler på området skulle dröja. Regeringen anser därmed att verksamheten kan anses vara ett statligt åtagande. Det är regeringens uppfattning att avvecklingen skall genomföras på ett sätt som så långt det är möjligt beaktar exportföretagens intressen. I syfte att uppnå detta har EKN inlett samtal med ett antal företag på den svenska försäkringsmarknaden för att diskutera deras intresse av att överta eller fortsätta med den verksamhet som EKN avvecklar. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om avveckling av den verksamhet hos som genom planerade EU- regler definieras som konkurrensutsatt garantiverksamhet med riskperioder och om formerna och villkoren för avvecklingen, inkluderande en eventuell försäljning eller överlåtelse av verksamheten. Inkomst av eventuell försäljning skall redovisas i enlighet med budgetlagen. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) för att täcka eventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. De utbetalningar som belastar anslaget avser åtaganden som gjorts vad gäller vissa förmånliga krediter till . I övrig statsstödd verksamhet redovisar AB SEK ett överskott. Staten är genom ett avtal med AB SEK bunden att ersätta AB SEK för kostnader i det statsstödda exportkreditsystemet. AB SEK redovisar resultatet av verksamheten till regeringen och Kammarkollegiet. Beloppen bokförs hos Kammarkollegiet enligt kassaprincipen och därmed inte nödvändigtvis på det budgetår de avser vilket var fallet till och med /95. Anvisade medel för kommer därför inte att vara tillräckliga för att täcka utbetalningarna. Uppskattningsvis kommer ytterligare att behövas. Beloppet påverkas av valutakurser och kan därför avvika från det prognostiserade. Ytterligare bör mot bakgrund härav anvisas på detta anslag. Ökningen finansieras genom att anslaget E 3. minskas med motsvarande belopp. 6.22 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner A. Bidrag och ersättningar till kommuner och landsting A 1. Generellt statsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 62 . Kommunsektorns finansiella utveckling har varit ogynnsam under en rad av år. har konsumtionen inom sektorn minskat med i fasta priser. Sysselsättningen i kommuner och landsting uppgick till ca 1 000 000 personer, vilket är ca 140 000 färre än . Om inga särskilda åtgärder genomförs kan denna utveckling förväntas fortsätta och förstärkas . Regeringen föreslår därför i denna proposition att kommuner och landsting tillförs . För att motverka en fortsatt sysselsättningsminskning och värna kvaliteten i de kommunala kärnverksamheterna bör, utöver fastställd statsbudget, tillföras kommuner och landsting. Av tillskott bör tillföras det generella statsbidraget, varav till kommunerna och till landstingen. Resterande bör förstärka anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Det ökade generella bidraget till landstingen skall fördelas enligt nuvarande regler med ett enhetligt belopp per invånare. Av det ökade generella bidraget till kommunerna skall fördelas enligt nuvarande regler. De resterande skall fördelas utifrån de olika åldersgrupper som omfattas av grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. I kommunerna är det främst skolan och äldreomsorgen som kommer att få känna av ett ökat tryck till följd av en ökning av de åldersgrupper som omfattas av dessa verksamheter. Det är också dessa verksamheter som på grund av sin omfattning fått vidkännas besparingar . Regeringen gör bedömningen att det övergångsvis behövs en förstärkning riktad mot just dessa verksamheter. Ett åldersbaserat bidrag kan förbättra förutsättningarna för kommuner med många ungdomar och äldre att bättre kunna uppfylla målen för de aktuella verksamheterna. Utifrån respektive verksamhets relativa vikt mätt som andel av nettokostnaderna bör bidraget fördelas efter antalet invånare i åldersgrupperna , , , samt i respektive kommun. Vad som sagts föranleder en ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . För att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte bistå kommuner och landsting som har en särskilt svår ekonomisk situation avsattes år till ett särskilt anslag. Även för avsattes till detta ändamål. Utbetalningarna från anslaget har bl.a. avsett insatser i kommuner med en stor andel flyktingar samt stöd till vissa enskilda kommuner (se avsnitt 8). För kvarstår till regeringens förfogande. finns det kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Regeringen gör därför bedömningen att anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting bör ökas med för . Bidrag till Rådet för redovisning. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: För anvisas ett nytt anslag på för bidrag till Rådet för redovisning. I propositionen Den kommunala redovisningen (prop. 1996/97:52) föreslås att ett oberoende organ för redovisningsfrågor tillskapas. har för statens räkning tillsammans med och utarbetat förslag till avtal och stadgar för bildande av en ideell förening mellan dessa tre parter. Förslaget innebär att den ideella föreningen skall kunna bildas vid en konstituerande föreningsstämma . Den ideella föreningen för redovisning. Huvuduppgiften för rådet är att främja och utveckla god redovisningssed i enlighet med den föreslagna lagen om redovisning (prop. 1996/97:52). Parterna skall enligt avtalet stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera för och vardera för vart och ett av åren 1998 2001. Beslut om bidragsbeloppen fattas i taget av respektive part, vilket för statens del måste föregås av beslut om anslag. Finansieringen för föreslås ske genom att från den ingående reservationen om på anslaget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (A2) används för detta ändamål. 6.23 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen A. avgift till gemenskapsbudgeten A 4. Avgift baserad på bruttonationalinkomsten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Anslaget avser den del av avgiften till EU:s budget som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Denna del av avgiften anpassas till EU-budgetens beräknade finansieringsbehov sedan övriga avgiftsslag prognostiserats. Till följd av beslut inom EU beräknas den svenska avgiften baserad på BNI bli lägre än vad Europeiska kommissionen beräknade i sitt budgetförslag. Regeringen föreslår med anledning av detta att anslaget och ramen för utgiftsområdet minskas med samma belopp. Nytt anslagsbelopp blir därmed 8 Bilaga FÖRDELNING AV BOSTADSBIDRAG TILL FÖLJD AV FÖRESLAGNA REGELÄNDRINGAR 7.1 Inledning Regeringen presenterar i detta kapitel ett antal förslag på skatteområdet och därutöver aviseras flera kommande förslag, där huvuddelen kommer att preciseras och då framför allt i anslutning till budgetpropositionen för . Inledningsvis redovisas vissa allmänna överväganden. En första grupp förslag rör energibeskattningen och en andra grupp gäller beskattningen av småföretag. Därutöver presenteras förslag som bl.a. rör fastighetsskattens nivå för . Avslutningsvis redovisas de finansiella konsekvenserna av de olika åtgärderna. 7.2 Allmänna överväganden Regeringen har föreslagit ett stort antal åtgärder på skatteområdet. I en första fas handlade det om att inom ramen för det successivt preciserade saneringsprogrammet förstärka de offentliga finanserna. medlemskap i motiverade också särskilda inkomstförstärkningar. Genom de olika åtgärderna återställdes också den avvägning som gjordes i 1990 skattereform mellan å ena sidan önskemålen att åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattning och å andra sidan angelägna fördelningspolitiska mål. Skattepolitiken har också bidragit till finansieringen av den breda satsning på utbildningsområdet som presenterades i förra årets ekonomiska vårproposition. , i anslutning till den s.k. sysselsättningspropositionen, föreslogs och aviserades ytterligare åtgärder. Inriktningen var dels att skapa bättre skattemässiga förutsättningar för expansionen av små och medelstora företag, dels att stimulera ekonomin i andra avseenden. har frågan om skatteväxling kommit att diskuteras såväl i som inom EU. Bakgrunden ges av det allvarliga läget på arbetsmarknaden med en hög arbetslöshet och av ökade insikter om behovet av att dämpa negativa miljöeffekter i olika avseenden. Under vissa förutsättningar skulle en kombination av sänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöskadlig ekonomisk verksamhet kunna bidra till såväl ett förbättrat sysselsättningsläge som till en bättre miljö. presenterade i sitt slutbetänkande en grundlig analys av dessa frågor. Av betänkandet, som remissbehandlas, framgår att möjligheterna att förstärka miljörelateringen av det svenska skattesystemet i hög grad är beroende av i vilken takt olika förändringar görs och vad som händer i vår omvärld. verkar inom EU för sådana förändringar i beskattningen som skulle öka möjligheterna till globalt effektiva åtgärder. Därigenom förbättras förutsättningarna för ytterligare åtgärder i . I den löpande bedömningen av utrymmet för åtgärder är det nödvändigt att beakta de samlade effekterna på sysselsättning, välfärd och miljö. rekommenderade att en successiv skatteväxling genomförs. Regeringen avser att senare för redovisa sin bedömning av frågan och också presentera olika förslag. Under det närmaste året kommer ett förslag om avfallsskatt att lämnas till . har också presenterat en skiss till ett reformerat energiskattesystem, som innebär en större grad av enhetlighet och likformighet och där också möjligheterna att infoga olika miljökomponenter i beskattningen förbättras. Inom kommer ett arbete att påbörjas med att precisera och ytterligare analysera den presenterade skissen, bl.a. mot bakgrund av de bedömningar som redovisats i den överlämnade energipolitiska propositionen. Skatterna som ekonomiska styrmedel i miljö- och trafikpolitiken behandlas också av den utredning som analyserar vägtrafikens samlade beskattning. En central fråga handlar bl.a. om den lämpliga avvägningen mellan skatter på försäljning och innehav av fordon och skatter på olika drivmedel. Utredningen skall bl.a. också beakta det arbete som slutförts av . Översynen av energibeskattningen och det arbete som utförs av utredningen om vägtrafikens samlade beskattning avses resultera i förslag till med sikte på ikraftträdande . Skatter och avgifter har en central roll i sysselsättningspolitiken. Det handlar bl.a. om att trygga goda skattemässiga villkor för investeringar i , som av tradition haft och fortfarande har internationellt sett konkurrenskraftiga företagsskatteregler. De skattemässiga villkoren för småföretagen har också förbättrats . Ett arbete med att försöka förenkla skattereglerna för de allra minsta företagen pågår. Skatternas roll i sysselsättningspolitiken handlar i första hand om utformningen av skatterna på arbete. har presenterat olika förslag som syftar till att förbättra villkoren för tjänstesektorns expansion och därmed för sysselsättningen. Förslagen innebär bl.a. att socialavgifterna tas bort för visst slag av tjänsteproduktion med inriktning på sådana tjänster där individerna själva har möjlighet att utföra arbetet. Åtgärderna skulle också kunna bidra till att begränsa omfattningen av svarta marknader. I den fortsatta beredningen av de just remitterade förslagen kommer bl.a. en avvägning göras mellan å ena sidan önskemålen att få till stånd en samhällsekonomiskt effektivare beskattning, ökad sysselsättning och mindre svartarbete, å andra sidan önskemålen om att bibehålla enkla och robusta system på skatte- och avgiftsområdet. Vid ett slutligt ställningstagande är det också nödvändigt att väga in hur eventuella åtgärder skall finansieras. Eventuella åtgärders effekter på inkomstfördelningen och på jämställdheten mellan män och kvinnor måste också beaktas.