prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — De ökade momsinkomsterna beror på en tidigare underskattad effekt av ändrade inbetalningsregler, vilket till största delen är en engångseffekt. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor hade mellan statsbudgetens beräkning och den förra uppföljningen i den ekonomiska vårpropositionen ökat kraftigt. Ökningen berodde främst på högre kostnader för arbetslösheten och ökad förbrukning av anslagna medel . I nuvarande prognos har, som framgår av diagram 4.1, förändringen i anslagsbehållning minskat något, som övriga utgifter har minskat med . Den främsta orsaken till denna kraftiga nedjustering av utgifterna är en budgetteknisk förändring inom försvaret till följd av att försvarets utgifter för förskott kommer att lånefinansieras från och med innevarande budgetår. Detta leder till minskade utgifter om och ökad nettoutlåning från med samma belopp. Statens lånebehov påverkas därmed inte av denna ändrade finansieringsprincip. Ränte- och amorteringskostnaderna för Försvars-maktens lån i om kommer att fördelas ut över kommande budgetår. Kostnaderna för statsskuldsräntor har sedan budgetpropositionen presenterades starkt nedreviderats. Orsaken är de kraftiga räntefall som skett samt en starkare krona. Mellan statsbudgetens beräkning och förra uppföljningen hade kostnaderna för statsskuldsräntor reducerats med nästan . justeras beräkningen ned med ytterligare . De totala utgifterna var vid förra uppföljningstillfället som presenterades i vårpropositionen uppreviderade med jämfört med statsbudgeten. Till följd av ny information revideras utgifterna nu ned med jämfört med vårpropositionen. De totala utgifterna beräknas därmed nu bli lägre än budgeterat. Diagram 4.1 Reviderad prognos 1995/96 (18 mån) Utgifter Förändring mellan vårpropositionen och statsbudgeten (VÅP-SB) och mellan denna proposition och den ekonomiska vårpropositionen (BP97-VÅP) Saldot mellan totala inkomster och totala utgifter har förbättrats mellan varje uppföljningstillfälle. I förhållande till statsbudgetens kalkyl innebär vårpropositionen att saldot förbättrades med . Till nuvarande uppföljning har saldot förbättrats med ytterligare . Av den totala saldoförbättringen på sedan statsbudgeten står inkomstförbättringar för , ränteminskningen för och övriga utgiftsminskningar för de resterande . Budgetunderskottet /96 beräknas nu bli . Tabell 4.4 Inkomster och utgifter /961 (18 månader) Miljarder kronor Statsbudget2 VårpropositionenReviderad (1995/96:150) prognos Inkomster 763,1 787,4 801,33 Utgifter exkl. statsskuldsräntor846,0 865,94 840,8 Statsskuldsräntor132,0 116,2 113,2 -214,9 -194,7 -152,7 1 I avsnitt 4.3 presenteras den prognosticerade utvecklingen för statsbudgeten kalenderåren 1996-2000. De beräkningarna bygger vad gäller inkomster och räntor på något senare uppgifter än de som lämnats till kvartalsuppföljningen . Det innebär bl.a. att de utförsäljningar av statliga bolag som regeringen avser att göra 1996 är medräknade. Dessa ingår ej i det beräkningsunderlag som redovisas i tabell 4.4. 2 Inklusive utjämningsbidrag till kommuner och landsting i enlighet med propositionen 1995/96:64. 3 Inkomstberäkningen bygger på underlag från . 4 Siffran överensstämmer inte med den som publicerades i vårpropositionen till följd av en teknisk korrigering. Åtgärder för att finansiera överskridanden och nya åtaganden I den ekonomiska vårpropositionen presenterade regeringen de överskridanden av anslagna medel som då befarades och även hur dessa avsåg åtgärdas. I den nedan presenterade utgiftsuppföljningen har den tidigare nämnda omläggningen av Försvarsmaktens finansiering med exkluderats. Jämfört med vårpropositionens prognos revideras nu utgifterna exklusive statsskuldsräntor och beräknad förändring av anslagsbehållningar ned med , se diagram 4.2. Försvarsmaktens utgifter var redan vid förra uppföljningtillfället nedreviderade med ca i enlighet med tilläggsbudget (prop. 1995/96:150). uppvisade vid förra uppföljningstillfället flera större överskridanden. Regeringen beslutade då att de skulle hanteras genom återbetalningar . utgifter har reviderats ned och de ligger nu totalt sett under budgeterat belopp. utgifter understiger budgeterat belopp, vilket främst förklaras av lägre avgift för EU-medlemskapet. Detta balanseras i viss mån av ett minsket inflöde från EU. uppreviderade utgifter sedan förra uppföljningstillfället beror på ökade satsningar på utbildning, vartill medel tillfördes departementet på tilläggsbudget (prop. 1995/96:105, prop. 1995/96:150). Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknades vid förra uppföljningen uppgå till ca mer än budgeterat. Regeringen gjorde då bedömningen att överskridandet enbart delvis kunde finansieras inom område. Orsaken till bedömningen var att konjunkturläget med en kraftigt ökad arbetslöshet inte tillät fler nedskärningar inom arbetsmarknadsområdet. bedöms utgifterna för arbetslöshets-ersättningen bli ytterligare ca högre än vid förra uppföljningen. Regeringen ser , mot bakgrund av den ökade arbetslösheten under innevarande år, ingen möjlighet att genomföra ytterligare besparingsåtgärder inom område. Under ett antal förslagsanslag avseende olika former av ombyggnadsstöd inom Inrikes- och Kulturdepartementens verksamhets-områden beräknas utgifterna nu överskrida budgeten med ca . Huvudorsaken till den högre belastningen under /96 är en tidsmässig förskjutning av utbetalningarna av tidigare, redan beviljade, bidrag. Regeringen gör den bedömningen att krav på finansiering inte bör ställas. Fr.o.m. kommer anslagen att göras om till ramanslag, varför en bättre kontroll över utfallet uppnås. Vissa ytterligare åtgärder med syfte att förbättra kontroll och uppföljning kommer också att vidtas vad gäller dessa anslag. De ökade kosnaderna inom verksamhetsområde, hänför sig till och var beaktade redan vid budgeteringstillfället. De kan därför inte jämställas med ett överskridande som kräver finansiering. (I diagram 4.2 har denna kostnad registrerats under ). Sammanfattningsvis kan sägas att alla överskridanden, även de relativt små, handhas inom respektive utgiftsområden innevarande år. Undantagen är de överskridanden som nämnts ovan inom Kultur-, Inrikes- och Arbetsmarknadsdepartementen. Diagram 4.2 Reviderad prognos 1995/96 (18 mån) Utgifter exkl. statsskuldsräntor och förändrad behållning av reservationsmedel Förändring mellan vårpropositionen och statsbudgeten (VÅP-SB) och mellan denna proposition och vårpropositionen (BP97-VÅP) beslut om att införa ett utgiftstak för de offentliga utgifterna innebär bl.a. att en bättre kontroll över utgiftsutvecklingen måste uppnås. Processerna för uppföljning behöver därför utvecklas på myndigheterna och i , så att tendenser till avvikelser från budget snabbt uppmärksammas. Mot bakgrund härav har regeringen uppdragit åt () att utveckla en metod för utgiftskontroll där utgiftsutvecklingen för större anslag löpande rapporteras till departementen. Inom ramen för detta uppdrag startade en försöksverksamhet med utfallsredovisning fr.o.m. . Den månadsvisa redovisningen baseras på myndigheternas inrapportering till riksredovisningen. Utfallssifforna, som kvalitetssäkras av RRV, jämförs med förväntad utgiftsprofil för berörda anslag (s.k. månadsfördelad budget). Försöksverksamheten, som omfattar av statsbudgetens utgifter, exkl. statsskuldsräntorna, kommer att utvärderas , och först därefter kommer den slutliga utformningen av den månadsvisa utgiftsuppföljningen att beslutas. I diagram 4.3 redovisas de anslag som visar på de största överskridandena mellan utfall och fördelad budget. Avvikelserna stämmer väl överens med prognoserna enligt senaste kvartalsuppföljningen för innevarande budgetår. Diagram 4.3 Månadsuppföljning: större överskridanden Anslag med utfall högre än månadsfördelad budget Ackumulerade differenser För anslag med utfall högre än månadsfördelad budget finns den största avvikelsen på anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning. Anslagsutfallet t.o.m. motsvarar av anvisade medel, vilket är över fördelad budget. Anvisade medel omfattar statsbudget, reservationsmedel samt beslut enligt tilläggsbudget. Bland anslagen med utfall lägre än månadsfördelad budget visar anslaget till Sjukpenning och rehabilitering den största avvikelsen. Detta beror på flera faktorer. Dels ligger det s.k. sjuktalet på en lägre nivå än den som budgeten baserades på, dels har tillämpningen av försäkringen förändrats. Kraven på underlaget för beslut om sjukpenning har skärpts, antalet försäkringsläkare på försäkringskassorna har utökats m.m. Vid beräkningen av statsbudgetens inkomster och utgifter samt statens lånebehov är de antaganden som görs om den allmänna ekonomiska utvecklingen i samhället av stor betydelse. Beräkningsförutsättningarna bygger på en prognos över den ekonomiska utvecklingen . De allmänna ekonomiska förutsättningar som utgör underlag för regeringens beräkningar redovisas i sin helhet i bilaga 2 Svensk ekonomi och kan sammanfattas på följande sätt: - BNP-tillväxten beräknas till för att därefter stiga till . Därefter sjunker BNP- tillväxten något och beräknas till . Det är en upprevidering med för och för jämfört med den prognos som redovisades i vårpropositionen. - Den totala arbetslösheten sjunker från år . Läget på arbetsmarknaden för har utvecklats sämre än regeringen förutsåg i vårpropositionen, vilket fått till följd att en uppjustering av prognosen för arbetslösheten gjorts för . - Prisökningstakten beräknas bli , år under återstoden av perioden fram . De utfallssiffror avseende prisstegringstakten som redovisats sedan vårpropositionen tyder på att nu definitivt etablerat sig som ett av de länder i som lyckas hålla en låg inflation. Detta har även lett till att prognosen reviderats ner något jämfört med i vårpropositionens prognos. - Räntenivån för femåriga statsobligationer beräknas sjunka från år . Räntenivån på förutsätts därefter ligga kvar under resterande del av prognosperioden. Prognosen för har nedreviderats och för jämfört med vårpropositionens prognos. För resterande del av prognosperioden avviker nuvarande prognos inte från vårpropositionens. - Kronan förstärks och beräknas därefter ligga på en stabil nivå. ECU-index faller från 1995 till 1997 för att sedan ligga kvar på denna nivå . Jämfört med vårpropositionen innebär nuvarande prognos en något starkare kronkurs , men är prognosen oförändrad. I tabell 4.5 nedan anges några av de viktigaste antaganden som använts vid beräkningarna i denna proposition. Tabell 4.5 Antaganden om den ekonomiska utvecklingen 1995 1996 1997 1998 1999 2000Utfall BNP, fasta priser, ändring i %3,01,62,3 2,6 2,4 2,0 KPI, genomsnitt, ändring i %2,91,21,9 2,2 2,2 2,2 Lönesumma, ändring i % 4,8 6,4 5,1 5,3 5,0 4,6 Total arbetslöshet, nivå %12,112,612,3 11,1 10,1 9,5 Öppen arbetslöshet, nivå %17,77,7 6,9 6,1 5,8 5,7 Ränta, 5-åriga statsobl., %9,97,5 7,0 7,0 7,0 7,0 Ränta, 6-mån statsskuldsvxl, %8,96,05,4 6,0 6,3 6,3 ECU-index, genomsnitt 126,1114,8114,0 114,0114,0114,0 1 Även de personer som omfattas av den arbetsmarknadspolitiska åtgärd som innebär offentliga tillfälliga arbeten inom kommunerna, landstingen och staten för personer belastar på statsbudgeten avsatta medel för arbetslöshetsersättning. 4.3 Statsbudgeten och statsskuldens utveckling - 2000 Statsbudgetens inkomster beräknas till . Till största delen, , utgörs inkomsterna av olika skatteinkomster som (allt annat lika) kan förväntas växa i takt med den makroekonomiska utvecklingen. De för statsbudgetens inkomster styrande ekonomiska faktorerna är främst inflationen, den privata konsumtionen, lönesumman och företagens vinster. Statsbudgetens skatteinkomster redovisas kassamässigt. Som framgår av diagram 4.4 nådde inkomsterna en botten , både nominellt och i relation till BNP. Inkomsterna föll som en följd av lågkonjunkturen. Detta beror på att den drivande faktorn i konjunkturnedgången var den privata konsumtionen, som också är en viktig skattebas. Inkomstminskningen kan också förklaras med två bokföringstekniska förändringar, införande av arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen och nettoredovisning av den statliga momsen. Därefter har inkomsterna - 1996 ökat kraftigt, med eller i relation till BNP. Till en stor del, ca , beror denna inkomstökning på större förändringar i redovisningsprinciper. I diagram 4.5 illustreras skatteinkomsternas utveckling efter korrigering för dessa redovisningstekniska ändringar. Det framgår att den underliggande inkomstökningen har uppgått till av BNP. Denna inkomstökning förklaras främst av de skattehöjningar som beslutats i de olika åtgärdspaket som tillsammans utgör inkomstdelen i konsolideringsprogrammet. Dessa kan beräknas till ca 45 miljarder netto dessa år, eller av BNP. Resten av ökningen förklaras huvudsakligen av automatiska effekter via konjunkturcykeln. - 1999 beräknas inkomsterna i stort sett stabiliseras på en nivå på av BNP efter redovisningstekniska korrigeringar. ligger inkomsterna på en nivå i relation till BNP, trots tillkommande inkomstförstärkningar och stora utdelningsinkomster från det statliga aktiebolaget . Skälet är att inkomstkvoten tillfälligt dragits upp av tidigareläggningen av bolagsskatten och de extra höga momsinkomster detta år. beräknas inkomstkvoten falla något till följd av att värnskatten ej ingår i beräkningsunderlaget . Sedan den ekonomiska vårpropositionenen har inkomsterna samtliga prognosår reviderats upp, totalt med . Ökningen består som nämnts av en ökning av mervärdesskatten och juridiska personers inkomstskatt samt tillkommande utförsäljningar av statligt ägda bolag. Momsökningen bedöms till största delen bero på omläggningen av uppbördsreglerna för mervärdesskatten och därför vara av engångskaraktär. Ökningen av juridiska personers inkomstskatt förklaras av att skillnaden mellan den preliminära och slutliga skatten är mindre jämfört , vilket innebär att en större andel av den slutliga skatten kommer in som preliminär skatt istället för som fyllnadsinbetalning under efterföljande år. Detta blir en automatisk effekt när vinstutvecklingen stagnerar som en följd av att företagens debiterade preliminärskatter schablonuppräknas års höga vinstnivå. Åren 1997 - 1999 uppjusteras skatteinkomsterna mycket marginellt jämfört med vårpropositionen. Fysiska personers inkomstskatt minskar p.g.a. att skattebasen tidigare överskattats. Detta balanseras av en viss uppjustering av momsinkomsterna vilket beror på att de beräknade effekterna av regeländringar, vad gäller momsredovisning för företag med EU-handel, nu reviderats och föranlett en permanent uppjustering av momsinkomsterna under efterföljande år. Diagram 4.4 Statsbudgetens inkomster och utgifter - 2000 i relation till BNP Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor visar en kraftig ökning motsvarande av BNP . Av den kraftiga ökningen förklaras största delen av redovisningstekniska förändringar. redovisas anslagen för föräldraförsäkring, sjukpenning och rehabilitering samt sjukvårdsförmåner brutto på statsbudgeten. Vidare redovisas utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen på statsbudgeten. Dessa redovisades tidigare vid sidan av statsbudgeten. Korrigerat för dessa redovisningsförändringar samt bankstödet, som ökade statsbudgetens utgifter med ca , får statsbudgetens utgifter ett helt annat utvecklingsförlopp. Som framgår av diagram 4.5 har den underliggande utgiftsutvecklingen varit fallande helt . I relation till BNP faller utgifterna med . Diagrammet bygger på en schablonmässig korrigering för vissa större faktorer som har påverkat inkomsterna och utgifterna . Kostnaderna för socialförsäkring och arbetslöshetsersättning, som bruttoredovisas på budgeten , är pålagda . har avdrag gjorts för skatteutjämningen till kommunerna. De efterföljande åren är korrigerade för det kommunbidrag som infördes . Båda dessa är saldoneutrala. är statliga tjänstepensioner borttagna från utgiftssidan och nettoredovisas istället på inkomstsidan. Bankstödet är fråndraget 1994. Diagram 4.5 Statsbudgetens inkomster och utgifter korrigerat för redovisningstekniska förändringar 1991 - 1999 i relation till BNP - 1999 beräknas utgifterna sjunka i en ännu snabbare takt. Utgiftsminskningen uppgår till av BNP, både före och efter redovisningstekniska korrigeringar. Det innebär att den korrigerade utgiftskvoten hamnar på av BNP. Den främsta orsaken till de fallande utgifterna är minskade transfereringar till hushåll och företag, se diagram 4.6. Minskade trans- fereringar till hushållen bidrar av BNP. Minskningen beror till stor del på den sjunkande öppna arbetslösheten. Enligt antagandena sjunker den öppna arbetslösheten . De minskade subventionerna till företag m.m., vilka har samband med nedtrappning av räntebidrag men även fallande räntor, bidrar av BNP. Transfereringar till kommunerna ökar till följd av det nya utbetalningssystemet, som dock är saldoneutralt, men beräknas sedan minska fram . Statlig konsumtion och investeringar bidrar till utgiftsminskningen under de aktuella prognosåren. I posten övrigt ingår trans- fereringar till utlandet samt finansiella transaktioner, vilka ej uppvisar några förändringar . Diagram 4.6 Statsbudgetens utgifter realekonomiskt fördelade 1995 - 1999 i relation till BNP Jämfört med den prognos som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen beräknas utgifterna exklusive statsskuldsräntor nu bli ca lägre för . Nedjusteringen av utgifterna kan till stor del förklaras av budgettekniska förändringar inom försvaret, vilket minskar statsbudgetens utgifter innevarande år med . Statens lånebehov påverkas som nämnts inte, eftersom Försvarsmakten tar upp ett lån i med motsvarande belopp. beräknas utgifterna exklusive statsskuldsräntor bli ca högre än beräknat i vårpropositionen, medan de för är ungefär de samma. Uppjusteringen av prognosen kan till viss del hänföras till nya antaganden om bl.a högre arbetslöshet, men de flesta utgiftsförändringar har tekniska förklaringar. Till exempel ändras stöden för utbildningsvikariat från ett avdrag på inkomstsidan till ett bidrag på utgiftssidan efter förslag i proposition 1995/96:222. Ytterligare en förklaring på utgiftsökningar är de höjda statsbidragen till kommuner och landsting som kompensation för de statliga åtgärder som påverkar den kommunala ekonomin. Denna utgift fanns till övervägande del medräknad i den ekonomiska vårpropositionen i budgeteringsmarginalen. beror uppjusteringen till stor del på en högre förväntad förbrukning av tidigare anslagna medel. Utgifterna för statsskuldsräntor har ökat kraftigt till följd av budgetunderskott och därigenom ökad statsskuld. Utgifterna bedöms uppgå till . Detta är en minskning med jämfört med . Minskningen beror främst på lägre inhemska och utländska räntesatser och därmed lägre ränteutgifter på inhemska och utländska lån. Ränteutgifterna faller även till följd av förstärkningen av den svenska kronan vilket har resulterat i prognosticerade valutavinster på ca . kommer statsskuldsräntorna ånyo att öka, jämfört med nivå. De ökade ränteutgifterna beror på förväntade minskade valutavinster, förfallostrukturen hos den existerande lånestocken samt på avvecklingen av Arbetsmarknadsfonden . Valutaeffekterna förklarar av uppgången i ränteutgifterna . Nuvarande ränteprognos är totalt sett för perioden - 2000 ca lägre än prognosen i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) , främst på grund av större valutavinster och lägre utländska räntor. Diagram 4.7 Statsskuldsräntornas utveckling - 2000 i miljarder kronor och i relation till BNP Tabell 4.6 Beräknade utgiftsmässiga räntor på statsskulden - 2000 i miljarder kronor och i relation till BNP 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Räntor på lån i svenska kronor 81,8 90,9 90,3 83,7 81,8 79,4 Räntor på lån i utländsk valuta 21,3 23,7 21,8 23,0 25,1 25,7 Räntor på in- och utlåning -14,4-13,4 -6,5 -4,0 -2,5 -2,2 Över-/underkurser vid emission 8,8 -3,0 -5,6 -3,7 -3,5 -2,4 Summa räntor 97,4 98,3 99,9 99,0 100,8100,5 Valutaförluster/ -vinster (-) 6,0 -6,2 1,4 -0,6 -3,1 -3,7 Kursförluster/ -vinster (-) 1,4 1,9 2,9 4,6 3,8 7,4 Övrigt -0,2 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 Summa ränteutgifter104,794,1 104,2103,0 101,4104,2 Summa ränteutgifter i procent av BNP 6,4 5,6 5,9 5,5 5,2 5,1 Anm: Siffrorna i tabellen är avrundade och summerar därför inte exakt. Ränteutgifterna på statsskulden kan variera mycket mellan enskilda år, även om ränteläget är oförändrat, bland annat till följd av att stora lån emitteras eller köps upp, vilket kan leda till stora över- eller underkurser och/eller kursvinster eller kursförluster. Arbetsmarknadsfondens in- och utbetalningar har /96 redovisats som inkomster och utgifter på statsbudgeten. Fonden kommer att upplösas . tillgodohavande i denna fond upphör därmed jämte dess inkomsträntor, vilket innebär en höjning av statsskuldsräntorna netto med ca . Budgetsaldot påverkas dock inte av denna redovisningstekniska justering eftersom dessa ränteinkomster tidigare betalats med medel från anslaget för arbetslöshetsersättning. Genom omläggningen kommer ränteutgifterna på detta anslag att minska lika mycket som ränteutgifterna för statsskulden ökar netto. I nominella termer är ränteutgifterna över perioden - 2000 relativt stabila, dock fallande över en längre tidsperiod. En stabil minskning märks dock inte förrän efter prognosperiodens sista år. Statens lånebehov elimineras och statsskulden beräknas falla i nominella termer, vilket bidrar till minskade ränteutgifter. Som framgår av diagram 4.7 beräknas statsskuldsräntorna i relation till BNP minska något , från år . Ränteutgifterna över perioden - 2000 är stabila efter justering enligt periodisering och beräknas vara fallande efter prognosperiodens sista år. Periodisering innebär att upplupna intäkter och kostnader fördelas ut jämnt över prognosperioden för att återge den verkliga kostnaden för statsskulden. Upplupna kostnader är framförallt att hänföra till nollkupongobligationer där obligationens sammanlagda ränta betalas ut först vid lånets förfallotidpunkt. I en kostnadsmässig redovisning av nollkupongobligationer uppkommer räntan under lånets hela löptid, medan den utgiftsmässiga redovisning som tillämpas för statsbudgeten kan komma att underskatta den verkliga räntebelastningen. Den årliga periodiserade räntekostnaden följer, som tabell 4.7 visar, samma mönster som den icke-periodiserade utgiften . Nivåerna är dock totalt sett över hela perioden något högre för den periodiserade utgiften med ca . Efter periodisering ökar alltså ränteutgifterna för statsskulden . Dock minskar ränteutgifterna längre fram i tiden och utvecklingen mot minskade ränteutgifter blir allt tydligare. Tabell 4.7 Beräknade kostnadsmässiga räntor på statsskulden - 2000 i miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Summa räntor enligt (tabell 4.6) 97,4 98,3 99,9 99,0 100,8 100,5 Justering för över- och underkurser vid emission-13,40,5 2,8 -0,5 0,3 -0,7 Justering för reala nollkupongräntor 0,8 2,2 2,7 3,1 3,5 4,0 Justering för övriga nollkupongräntor 1,3 1,5 1,5 -0,7 0,6 -1,1 Summa räntekostnader 86,1102,5 106,8 101,0 105,2 102,8 Anm: Siffrorna i tabellen är avrundade och summerar därför inte exakt. har det skett en kraftfull förbättring av statens finanser. Budgetunderskottet har halverats från /94 till under innevarade budgetårs , se diagram 4.8. - 1999 förväntas en fortsatt stark förbättring. Budgetunderskottet faller till och beräknas statsbudgeten visa ett positivt saldo, vilket endast inträffat under högkonjukturen . Den starka förbättringen i budgetsaldot , vilken uppgår till av BNP, förklaras som framgår av diagram 4.5, av en ökad inkomstkvot, men också av fallande utgifter sett i relation till BNP. - 1999 beräknas budgetsaldot förbättras med ytterligare av BNP. Förbättringen härrör uteslutande från utgiftssidan, eftersom inkomsterna under dessa år stabiliseras i relation till BNP. Ränteutgifterna bidrar mot slutet av perioden också positivt till den totala saldoförbättringen. Diagram 4.8 Statsbudgetens saldo ackumulerat 1993/94-1995/96 (12 mån)