prop · GK0313 · 1997-01-01 00:00:00 — Fondstyrelsen bedömer det dock som troligt att dolda reserver ligger i dessa investeringar men någon beräkning har inte gjorts. De likvida medlen har gett en högre avkastning än 180 dagars statsskuldväxlar. Den genomsnittliga avkastningen på de likvida medlen har varit för fondstyrelsen jämfört för marknaden, uttryckt som genomsnittlig enkel årsränta. genererade likvida medel en årsavkastning på vilket kan jämföras med 180 dagars statsskuldväxlar som gav . Femte fondstyrelsen har inkommit med en utvärdering som är mer utförlig än fjolårets. De långsiktiga målen som anges i utvärderingen är angivna i ett antal punkter med följande innehåll: - Placeringarna skall präglas av långsiktighet och stabilitet. - Fonden skall ha en diversifierad portfölj av aktier i ett begränsat antal större svenska börsnoterade företag. Aktieinnehavet i ett enskilt börsbolag bör inte överstiga av aktieportföljens anskaffningsvärde. - Placering i aktier i större utländska börsnoterade företag får ske inom de gränsvärden som gäller enligt reglementet för AP-fonden, dvs. - Fondens likviditet skall inte vara högre än vad som är nödvändigt för att möjliggöra även större placeringar inom rimlig tid. Likviditeten skall kunna variera med hänsyn till ränteläge, inflation, och förväntad affärsvolym. - Som avkastningsmål gäller att värdepappersportföljen , räknad från , skall utvecklas bättre än Veckans Affärers index och att likvida medel skall ge samma avkastning som sexmånaders statsskuldväxlar. Utöver dessa handlingslinjer uppges att prioriteringar skall ske av aktier på A-listan, i första hand 16-listan (de mest omsatta aktierna) och av aktier med låga beta-värden, dvs. aktier med relativt låg risk. har fondkapitalets genomsnittliga avkastning varit , mätt som geometriskt medelvärde, jämfört med Findatas avkastningsindex som visat en ökning med i genomsnitt och Veckans Affärers index som stigit . var avkastningen på fondkapitalet som Findatas avkastningsindex steg och Veckans Affärers index steg . Jämfört med sammansättningen på har fondstyrelsen valt att placera en större andel i framför allt kemisk industri och förvaltningsbolag. har fondstyrelsen underviktat placeringar i banker och verkstadsindustri. hade fondstyrelsen placerat av portföljens totala anskaffningsvärde i utländska aktier. Mark- nadsvärdet på det utländska innehavet motsvarar av portföljens marknadsvärde. En stor andel av orealiserade vinster hänför sig till innehavet i det schweiziska läkemedelsbolaget . Likviditeten har sjunkit kraftigt från 1990-1992 då denna uppgick till . Vid utgången av var likviditeten . Fondstyrelsen redovisar en aritmetiskt genomsnittlig avkastning på likvida medel på . 4.2.2 Regeringens utvärdering av fjärde och femte fondstyrelsernas resultat I detta avsnitt lämnas inledningsvis kommentarer som är relevanta för utvärderingen av både fjärde och femte fondstyrelsens resultat. Därefter följer regeringens utvärdering av resp. fondstyrelse. Slutligen jämförs fjärde och femte fondstyrelsernas aktieportföljer för att belysa skillnader i avkastningen. Vid utvärderingen av fjärde och femte fondstyrelsernas resultat måste has i åtanke att APR inte föreskriver exakt med vilka proportioner inhemska och utländska aktier skall ingå i portföljen eller vilka utländska aktiemarknader eller branscher som skall vara representerade. Inhemska aktier dominerar, men fondstyrelserna kan även välja att placera i utländska aktier i syfte att minska risken eller höja avkastningen. Fondstyrelserna bör, enligt regeringens mening, redovisa en närmare strategi för portföljsammansättningen med utgångspunkt i avvägningen mellan risknivå och avkastning. I brist på ett bättre verktyg för utvärderingen har regeringen valt att utvärdera fondstyrelsernas avkastning utifrån ett avkastningsindex som enbart består av aktier i noterade svenska bolag. Fjärde och femte fondstyrelserna refererar i sina årsredovisningar och utvärderingar till både Veckans Affärers totalindex och Findatas avkastningsindex. Veckans Affärers totalindex är enligt regeringens mening inte en lämplig jämförelsenorm då detta index inte tar hänsyn till utdelningar och därför inte visar den avkastning som en placerare erhåller genom utdelningar och genom att återinvestera utdelningarna. Findatas avkastningsindex som innehåller reinvesterade utdelningar är i detta sammanhang ett mer relevant jämförelseindex och används därför i regeringens utvärdering. I Findatas avkastningsindex ingår emellertid endast aktier noterade på . Fondstyrelserna har valt att utvärdera avkastningen på innehavet i utländska bolag separat. Det kan diskuteras hur jämförelseindex i så fall skall fastställas. Det kan anföras att då reglementet inte föreskriver någon speciell viktning mellan placeringar i olika länder kan en jämförelse med ett världsindex vara mer korrekt än en jämförelse med index för de lokala börser som fondstyrelserna har valt att placera på. Regeringen vill, i likhet med föregående år, påpeka att fondstyrelsernas utvärdering bör innehålla en jämförelse med andra kapitalförvaltare med liknande placeringsmöjligheter, på samma sätt som första-tredje fondstyrelserna redovisar. Vid utvärderingen är det viktigt att komma ihåg att målet för fjärde och femte fondstyrelsens förvaltning enligt APR är att nå långsiktigt hög avkastning men även tillfredställande riskspridning. De av fjärde och femte fondstyrelsernas uppsatta avkastningsmålen anger inte till vilken risknivå målet skall uppfyllas. Ej heller anger fondstyrelsernas utvärderingar till vilken risknivå erhållen avkastning har uppnåtts. För att möjliggöra en korrekt jämförelse av förvaltningen med andra aktieportföljer liksom en utvärdering mot uppsatta mål, som ju anger att riskerna skall spridas, är det nödvändigt att ta hänsyn till risknivån i den förvaltade portföljen. Exempelvis kan en s.k. Sharpe-kvot beräknas som relaterar den uppnådda avkastningen till risken i portföljen genom att portföljavkastningen (minus riskfri ränta) relateras till standardavvikelsen i avkastningen. Fjärde fondstyrelsen uppvisade en något sämre avkastning på fondkapitalet än Findatas avkastningsindex. har man dock lyckats nå en gensomsnittlig årsavkastning på vilket är bättre än Findatas avkastningsindex. Fondkapitalets marknadsvärde uppgick till . Fondstyrelsen har sedan den inrättades sammanlagt rekvirerat från första-tredje fondstyrelserna. Beräknat i dagens penningvärde motsvarar det . Skillnaden mellan fondkapitalet och det uppräknade grundkapitalet, , motsvarar de ackumulerade vinsterna utöver den avkastning som inbetalats till förstatredje fondstyrelserna. Kapitalet har ökat sitt reala värde med i genomsnitt . Tabell 10 Resultat i fjärde fondstyrelsen 1991-1995, marknadsvärde, miljarder kronor 1991 1992 1993 1994 1995 1991- Marknadsvärderat resultat 3 2,9 10,9 2,5 7,9 Marknadsvärderat fondkapital2225,2 35,9 39,1 46,7 Avkastning**, % 15,6 13,3 43,3 6,9 20,2 19,3 Index***, % 8,4 2,3 56,3 6,5 20,7 17,4 Real avkastning****, % 6,9 11,1 37,7 4,2 17,2 14,8 * Geometriskt medelvärde ** Baserat på genomsnittligt fondkapital *** Findatas avkastningsindex **** Deflator: KPI-förändringar dec-dec Fjärde fondstyrelsen har lämnat in en utvärdering av samma omfattning som för . Utvärderingen ger regeringen möjligheter till insyn och fungerar som underlag för analys av medelsförvaltningen. Utöver de gemensamma kommentarer rörande fjärde och femte fondstyrelsernas utvärdering som givits ovan vill regeringen peka på några ytterligare moment som skulle kunna underlätta utvärderingen. Fondstyrelsens målsättning är att avkastningen skall överstiga ett avkastningsindex för . Det vore ur utvärderingssynpunkt lämp- ligt att i målformuleringen ange vilket detta index skall vara. Vad gäller de utländska tillgångarna bör, enligt regeringens mening, fjärde fondstyrelsens innehav av depåbevis i & redovisas som ett innehav i utländskt bolag. Efter sammanslagningen är & ett utländskt aktiebolag. Vidare har fondstyrelsen i utvärderingen inte redovisat vilka utländska index som används eller dessas utveckling , trots att användningen av breda index angetts i styrelsens underordnade mål. Regeringen konstaterar dock att fjärde fondstyrelsen uppnått en god avkastning och att den med marginal har klarat avkastningskraven och de uppsatta målen. Femte fondstyrelsen hade avkastning på fondkapitalet, inräknat orealiserade vinster, vilket är högre än Findatas avkastningsindex. Den reala avkastningen var . Över en femårsperiod har den årliga avkastningen på fondkapitalet varit , en procentenhet högre än Findatas avkastningsindex. Tabell11 Resultat i femte fondstyrelsen 1991-1995, marknadsvärde, miljarder kronor 1991 1992 1993 1994 1995 1991- Marknadsvärderat resultat0,4 0,3 1,3 0,2 1,2 Marknadsvärderat fondkapital2,63,3 4,5 5,4 7,0 Avkastning**, % 19,2 9,6 38,5 4,8 22,6 18,4 Index***, % 8,4 2,3 56,3 6,5 20,7 17,4 Real avkastning****, % 10,3 7,5 33,0 2,1 19,5 14,0 * Geometriskt medelvärde ** Baserat på genomsnittligt fondkapital *** Findatas avkastningsindex **** Deflator: KPI-förändringar dec-dec Fondkapitalet beräknat till marknadsvärde uppgick vid årsslutet till . Fonden har sedan verksamheten startade i mitten av sammanlagt rekvirerat från första-tredje fondstyrelserna. Beräknat i dagens penningvärde motsvarar det . Skillnaden mellan fondkapitalet och det uppräknade grundkapitalet, , motsvarar de ackumulerade vinsterna utöver den avkastning som inbetalats till första-tredje fondstyrelserna. Kapitalets reala värde har ökat med i genomsnitt . Femte fondstyrelsen har inlämnat en betydligt mer omfattande utvärdering av den egna förvaltningen än föregående år. Det bör dock påpekas att styrelsen, efter det att regeringen avlämnat föregående års skrivelse till , lät göra en kompletterande utvärdering som var av samma omfattning som årets. Utvärderingen överlämnades till regeringen för kännedom. Utöver de synpunkter som inledningsvis lämnades gällande både fjärde och femte fondstyrelserna kan det konstateras att femte fondstyrelsen beslutat att prioritera aktier med låga betavärden. Trots detta har någon uppgift om portföljens genomsnittliga betavärde, eller något annat mått på risknivån, inte lämnats. Femte fondstyrelsen har som avkastningsmål fastställt att avkastningen på värdepappersportföljen skall utvecklas bättre än Veckans Affärers index. Detta mål är, som tidigare påpekats, väl försiktigt då Veckans Affärers index inte inkluderar avkastningen från utdelningar . Av jämförelseskäl vore det också lämpligare med en utvärderingsperiod . Vidare har femte fondstyrelsen uppsatt ett avkastningsmål för likvida medel i förhållande till sexmånaders statsskuldväxlar. I utvärderingen saknas dock en redovisning av avkastningen på sexmånaders statsskuldväxlar. Vad gäller utvärderingen av utländska innehav konstateras att någon särskild målsättning inte anges speciellt för denna tillgång och att någon särredovisning inte lämnas. Regeringen konstaterar att femte fondstyrelsen uppnått en god avkastning och att den med marginal har klarat avkastningskraven och uppsatta mål. En jämförelse mellan fjärde och femte fondstyrelsernas aktieportföljer Femte fondstyrelsen har haft med lägre avkastning än fjärde fondstyrelsen. Skillnaden i resultat kan bero på många olika faktorer men nedan görs ett försök att förklara några av dessa. En högre avkastning än index kan uppnås om portföljens sammansättning avviker från aktiemarknadens fördelning på branscher och bolag. Genom att låta branschernas andel i aktieportföljen vara en annan än branschernas andel på aktiemarknaden kan denna högre avkastning uppnås. Både fjärde och femte fondstyrelserna har koncentrerat innehavet till ett mindre antal branscher. Denna koncentration, som är en medveten strategi, är troligtvis en av förklaringarna till att styrelserna presterat en högre avkastning än index. En sådan strategi innebär ett högre risktagande men med rätt val av aktier kan en meravkastning uppnås. Den fundamentala analysen av branscher och enskilda bolag är avgörande för att en sådan strategi skall lyckas och för att meravkastningen skall motsvara den högre risk som blir följden. Fjärde fondstyrelsen har höga andelar av verkstads- och kemiaktier. var av innehaven placerade i bolag som tillhörde dessa bran- scher. Femte fondstyrelsen har valt en något annorlunda branschviktning av portföljen. De har placerat en relativt stor andel i kemiaktier (framför allt läkemedel) samt förvaltningsbolag. Knappt hälften, eller , av fondstyrelsens tillgångar är placerade i aktier i dessa två branscher. Den på börsen största branschen, verkstadsindustrin, är underviktad i femte fondstyrelsens portfölj liksom innehav av skogs- och bankaktier. Under en uppgångsfas i konjunkturen brukar generellt s.k. cykliska aktier som verkstads- och skogsaktier utvecklas bättre än genomsnittet. Kemisk industri är däremot mer stabil över konjunkturcyklerna. Överviktningen i cykliska aktier hos fjärde fondstyrelsen har troligen under slutet av bidragit till en meravkastning, eftersom ekonomin har befunnit sig i en uppgångsfas. Valet av aktier inom branscherna påverkar givetvis också utfallet även om en väl sammansatt portfölj normalt kan diversifiera bort risken som är förknippad med enskilda bolag. Det bör nämnas i sammanhanget att aktier som påverkas mindre av konjunktursvängningar också är mindre riskfyllda och bör därför ge en något lägre förväntad avkastning. Tabell 12 Fördelning på branscher i % av portföljvärdet 1991-1995, oviktat Genomsnitt iGenomsnitt iIndex för portföljen marknaden perioden* Verkstadsindustri 41 27 35 Kemisk industri 29 36 21 Skog 9 5 8 Övrigt 21 32 36 AP-fonden har uppvisat en tillfredställande avkastning. Det kan konstateras att fjärde fondstyrelsen har haft den högsta avkastningen jämfört med övriga fondstyrelser. Avkastningen för femte fondstyrelsen hamnar på andra plats. Det har således varit bättre att investera i aktier än att investera i räntebärande tillgångar . Naturligtvis påverkar den valda utvärderingsperioden resultatutfallet. Stora svängningar i ekonomin har påverkat resultaten i fondstyrelserna i hög grad. Det gör också att utfallet för en femårsperiod kan komma att förändras relativt kraftigt framöver. Om det svaga räknas in i mätperioden förändras utfallet väsentligt. Tabell 13 Årlig avkastning i första-femte fondstyrelserna 1991-1995, geometriskt medeltal, procent Fondstyrelse 1-3 4 5 Avkastning 12,1 19,3 18,4 Index 12,8* 17,4** 17,4** Real avkastning*** 8,0 14,8 14,0 * Öhmans totalindex ** Findatas avkastningsindex *** Deflator: KPI- Enligt regeringens mening finns det i vissa fall brister i de närmare mål för verksamheten som fondstyrelserna beslutat och i resultatutvärderingen av dessa. Fondstyrelserna bör således inleda arbetet med en översyn av såväl de detaljerade målen för förvaltningen som metoderna för utvärderingen. Vid såväl utvärdering som vid placering är det viktigt att ta fasta på om riskspridning. Fondstyrelsernas avkastning bör relateras till risknivån för placeringarna på samma sätt som placeringsbeslut bör präglas av en syn på förväntad avkastning i förhållande till förväntad risk. 5 Fastställande av balansräkning Regeringen har denna dag fastställt balansräkningarna för första-femte fondstyrelserna och avvecklingsstyrelsen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:13 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet .