prop · GK031D10 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen avser att under budgetåret | | 1997 återkomma till med anledning av utredningsförslag| | om ett nytt sammanhållet studiestöd. I avvaktan på | | ställningstagande i denna fråga bör det införas ett särskilt | | utbildningsbidrag för arbetslösa som saknar grundläggande utbild-| | ning på grundskole- eller gymnasienivå. Bidraget bör också under| | vissa förutsättningar kunna lämnas till anställda. Stödet bör inför-| | as . 3.1 Studiestödsområdet och dess verksamhet Under utgiftsområdet redovisas kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnaderna för myndigheten () redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m., dels studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare ingår olika former av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Verksamhetsområdet består av beviljning och utbetalning av stöd samt återbetalning av studielån. Vissa anslag är rättighetsstyrda. Anslagsbelastningen är därför beroende bl.a. av antalet utbildningsplatser samt av de studerandes studieinriktning och val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i studiestödsförordningen (1973:418) samt i CSN:s tillämpnings-föreskrifter. har utgiftsutvecklingen inom området präglats av de olika utbildningssatsningar som genomförts bl.a. av arbetsmarknadsskäl. tillkallades en parlamentariskt sammansatt kommitté, Studiestödsut- redningen, som fick i uppdrag att dra upp riktlinjerna för en reformering av studiestödssystemet (dir. 1994:148). Kommitténs uppgift var att göra en övergripande översyn av studiestödets funktion och effekter samt överväga behoven av förändringar utifrån ett helhetsperspektiv. En viktig uppgift för kommittén var att undersöka förutsättningarna för ett mer sammanhållet studiestödssystem, som innefattar stödformer inom både och område. I enlighet med tilläggsdirektiven (dir. 1995:157) har kommittén redovisat på vilket sätt en förändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning fordrar anpassningar i studiefinansieringen. Utredningen har även haft i uppdrag (dir. 1996:19) att, i anslutning till sina överväganden om hur studier skall kunna underlättas för dem med stor försörjningsbörda och hög boendekostnad, beakta rapporten om de ensamstående föräldrarna och bostadsbidragsutredningens betänkande (SOU 1995:133). Utredningen överlämnade betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) till regeringen. Regeringen avser att återkomma till med ett ställningstagande till utredningens förslag om ett sammanhållet studiestöd. 3.3 Genomförande av utbildningssatsningen Som ett led i den stora utbildningssatsning som regeringen presenterat har regeringen i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) aviserat införande av ett särskilt utbildningsbidrag för främst arbetslösa. Avsikten är att detta studiestöd skall gälla fr.o.m. i avvaktan på ställningstagande i studiestödsfrågan. Regeringens förslag innebär att arbetslösa ges möjlighet att studera på motsva- rande grundskole- eller gymnasienivå med ett särskilt utbildningsbidrag som motsvarar det belopp han eller hon kan få i arbetslöshetsersättning. Även an- ställda kan under vissa förutsättningar få del av stödet. Beträffande studiestödsområdet i övrigt föreslår regeringen nu endast en mindre förändring på återbetalningsområdet avseende omräkning av årsbelopp i det äldre lånesystemet. Förslaget innebär att gränsen för när omräkning skall ske höjs. Några ökade kostnader för statsverket uppstår inte. 3.5 Besparingar och avvikelser i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen Regeringen utgick i den ekonomiska vårpropositionen med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. (prop. 1995/96:150) från att saneringsprogrammet skall fullföljas i enlighet med beslut . I föregående budgetproposition (1994/95:100 bil. 9) redovisades ett besparingsprogram som skall genomföras fram t.o.m. . I beräkningen av utgiftsområdet Studiestöd har som ett led i detta program en nedräkning gjorts med sammanlagt för . För uppgår besparingen till ytterligare . Neddragningen har redovisats under anslagen för studiehjälp och studiemedel. Utöver denna bespa- ring har ett besparingskrav lagts på studiemedelsanslaget fr.o.m. om . Det särskilda utbildningsbidraget, som främst skall ges till vissa arbetslösa, avses införas . Detta innebär en avvikelse från den beräkning av utgiftsområdet som regeringen presenterade i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Vidare har en omfördelning av medel skett på grund av en ändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Sammanlagt innebär detta att ramen för utgiftsområde 15 har minskat med för i förhållande till vårpropositionen. Antal studerande och utbetalda belopp /96 (12 månader) Anslagsnamn Antal Utbetalda belopp Studerande mkr Bidrag Lån Studiehjälp 314 300 1 991 0 Studiemedel 292 100 4 225 8 436 - gymnasial nivå 67 050 833 1 593 - högskolenivå 207 900 3 161 6 032 - utlandsstudier 17 150 231 811 Vuxenstudiestöd 68 200 2 097 442 m.m. Korttidsstöd och internatbidrag 12 200 36 0 Svux* 15 000 689 155 Svuxa** 41 000 1 372 288 Timersättning m.m. 5 500 126 0 Svux till vissa 1 100 49 6 lärarutbildningar* Svux till vissa natur- 1 930 120 31 vetenskapliga eller tekniska utbildningar* () *svux = särskilt vuxenstudiestöd **svuxa = särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken. Det utgör den ekonomiska grund som kan bidra till en allmän höjning av medborgarnas utbildningsnivå. Stödet kan även bidra till ökad effektivitet i utbildningsorganisationen. Men det är också viktigt att studiestödet är så utformat att det verksamt bidrar till att de övergripande målen för utbildningspolitiken nås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen och ha en utjämnande verkan så att det främjar ökad social rättvisa. De senaste årens utbildningssatsningar har inneburit att antalet studerande och antalet studiestödstagare ökat kraftigt. /91- 1995/96 har antalet studerande med studiemedel ökat från 182 700 till 292 100, dvs. Mot bakgrund av det sysselsättningspolitiska läget har medel för tillfälliga insatser inom utbildningsområdet tillförts främst anslaget Vuxenstudiestöd i syfte att kunna erbjuda arbetslösa studiestöd för kompletterande utbildning. Antalet ansökningar om studiestöd har ökat kraftigt även i denna ärendegrupp. Ersättningsnivåerna i vuxenstudiestöden har emellertid sänkts och detta har bidragit till att många studerande i stället valt att finansiera sina studier med studiemedel. Det totala antalet ansökningar om studiestöd har ökat med drygt 200 000. Under föregående budgetår har anslagsposten timersättning vid svensk- undervisning för invandrare och anslaget för bidrag till vissa studiesociala ändamål överskridits. Regeringen kommer därför vidta åtgärder för att förbättra prognosmetoderna avseende behovet av svenskundervisning för invandrare och behovet av studieanpassad litteratur för synskadade och handikappade. Drygt 1,1 miljoner enskilda har studielån. Lånen har ett sammanlagt värde av ca . Betalningsfrekvensen är god, men antalet anståndsärenden har ökat till följd av lågkonjunkturen. beräknas knappt 250 000 låntagare få anstånd med betalningen av de olika lånen. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 15 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 För utgiftsområdet 13 548 19 242 17 967 12 529 16 884 19 235 19 981 1994/95 Utgift 2 278 207 1995/96 Anslag 2 787 213 Utgiftsprognos 2 834 100 därav 1996 1 924 800 1997 Förslag 1 921 405 1998 Beräknat 1 737 100 1999 Beräknat 1 707 837 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är i form av studiebidrag, inackorde- ringstillägg och extra tillägg enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare betalas från anslaget - enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) - ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor samt stipendier enligt förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom vuxenutbildning. Utgifterna på området är främst beroende av antalet 16 - 19-åringar som studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskott på beroende på att antalet elever minskade något under detta läsår. Prognosen för innevarande budgetår tyder dock på att anslaget kommer att överskridas med ca . Det beror på att antalet gymnasieelever i de relevanta åldrarna har ökat något, men framför allt till följd av att den genomsnittliga studietiden per elev närmat sig maximalt . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 1 921 405 tkr | -------------------------------------------------------------------- Studiehjälp lämnas för den del av ett läsår under vilken den studerande bedriver studier. lämnas studiebidrag i regel . Studiebidraget, som beloppsmässigt följer det allmänna barnbidraget, är . Regeringen räknar med att ca 314 000 elever kommer att få studiebidrag under . Totalt beräknas kostnaden för till 1 . Extra tillägg beviljas med 855, beroende på familjens ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normalt . Antalet elever som får extra tillägg bedöms uppgå till ca 26 000 under /97 och ca 27 000 under /98. Medelsbehovet uppgår till för . Inackorderingstillägg beviljas i huvudsak till studerande utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst och högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan. Inackorderingstillägg beräknas betalas ut till ca 3 000 elever under bud- . Medelsbehovet uppgår till . Dagliga resor för studerande utomlands Kostnaderna för dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands beräknas till under . Studerande som genomgår basåret inom och statlig vuxenutbildning och uppnått godkänt resultat kan få ett stipendium på . Under /96 har drygt 1 100 studerande slutfört sådan basårsutbildning. Till dessa har utbetalats. Under /97 beräknas ca 4 000 personer genomgå basåret. Kostnaden beräknas till . 1994/95 Utgift 6 /96 Anslag 11 443 260 Utgiftsprognos 11 345 100 därav 1996 7 815 700 1997 Förslag 9 485 430 1998 Beräknat 9 596 170 1999 Beräknat 9 806 490 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är dels studiemedel i form av studiebidrag, dels räntesubventioner och avskrivning av studielån som ingår som en del i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som ingått som en del i studiehjälp enligt äldre bestämmelser. Studiemedelsanslaget belastas även av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier (ändrad 1994:715) eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Anslaget tillförs också inkomster i form av inbetald ränta. Efter regeringsbeslut har redovisningsprinciperna ändrats så att låntagarnas samtliga räntebetalningar avseende studielån tagna tillförs anslaget. Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och belastningen är bl.a. beroende av antalet utbildningsplatser, antalet studerande och lånebenägenheten. Även faktorer som konjunkturläget, ränteutvecklingen och basbeloppet styr utgifterna på området. Antalet studiemedelstagare har ökat kraftigt. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall år /95 visar ett överskott på nära . Differensen kan till största del förklaras med de ovan nämnda förändrade bokföringsprinciperna för ränteinbetalningarna. Det verkliga utfallet av antalet studerande som beviljats studiemedel ligger mycket nära prognosen. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att medelsramen inte kommer att överskridas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 9 485 430 tkr | | | | Övrigt | | | | I enlighet med förutsättningarna i den ekonomiska | | vårpropositionen skall en besparing på ske | | inom studiemedels- anslaget. Besparingen bör genomföras inom | | området för studier utomlands. är det maximala beloppet i studiemedlen , varav är bidrag. Regeringen har på annan plats (utgiftsområde 16) i denna proposition före- slagit att resurser anvisas till utbildningsplatser i högskola, basårsplatser inom högskolan och komvux samt platser för kvalificerad eftergymnasial utbildning för . Vidare föreslås ytterligare utbildningsplatser i folkhögskola och komvux. Regeringen bedömer att sammanlagt omkring 87 000 personer kommer att få studiemedel på grundskole- och gymnasienivå . kommer många studerande på denna nivå att kunna beviljas annat studiestöd och antalet studerande med studiemedel beräknas därför till 60 000. Regeringen bedömer vidare att omkring 209 000 studerande på eftergymnasial nivå kommer att få studiemedel och omkring 230 000 . Kostnaden för studiebidrag bedöms uppgå till 4 under . En stor del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till 4 . Bruttobudgetering kommer att genomföras avseende studiemedelsanslaget från och med . Övergången till bruttoredovisning innebär att ränteinbetalningarna, dvs. inbetald ränta inklusive återbetald s.k. kapitaliserad ränta, skall tillföras en inkomsttitel i stället för som till anslaget. CSN beräknar att inbetalda räntor för kommer att uppgå till . Regeringen delar denna bedömning. Detta innebär att anslaget för studiemedel i stället ökas med . Regeringen utgick i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) från ett besparingskrav om avseende studiemedelsanslaget . Regeringen anser att besparingen kan genomföras inom området för studier utomlands genom ändrade tillämpningsföreskrifter beträffande studiestöd i samband med ferietid. De studerandes möjlighet till utlandsstudier beskärs inte i någon nämnvärd utsträckning. På vilket sätt besparingen uppnåtts skall redovisas av CSN. Förra läsåret utnyttjade ca 17 000 studenter studiemedel vid utlandsstudier. Totalt beräknas kostnaderna för studiemedel under budgetåret uppgå till 9 . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Omräkning av årsbelopp i det äldre lånesyste-| | met skall ske när skulden vid exempelvis frivillig återbetalning| | minskar med minst 1/3 av basbeloppet. Skälen för regeringens förslag: Låntagare kan, avseende lån tagna , få sitt årsbelopp sänkt om skulden minskar med på grund av frivillig återbetalning, avskrivning eller återkrav. Denna gräns på har visat sig vara låg och medfört många små beloppsjusteringar. CSN föreslår därför att gränsen för när omräkning skall ske ändras. Regeringen anser att årsbeloppet skall räknas om först när skulden minskar med minst 1/3 av gäl- lande basbelopp för avgiftsåret. De ändrade reglerna föreslås träda i kraft . Årsbeloppet skall beräknas enligt de nya föreskrifterna först . Förändringen medför inte några kostnader. Förslaget medför en ändring i övergångsbestämmel- serna till studiestödslagen. 1994/95 Utgift 3 495 529 1995/96 Anslag 4 288 841 Utgiftsprognos 3 186 000 därav 1996 2 335 000 1997 Förslag 4 721 951 1998 Beräknat 7 089 352 1999 Beräknat 7 684 027 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd (svux) i form av vuxenstudiebidrag. Från anslaget betalas också utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) i form av vuxenstudiebidrag. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är medborgarnas intresse för vuxenutbildning, arbetslösheten, tillgången på utbildningsplatser samt resurserna för och storleken på studiestödet . Prognosen för /96 visar att anslaget inte kommer att utnyttjas fullt ut. Överskottet uppstår under anslagsposten för svuxa och beräknas till ca . Svuxa har använts i betydligt mindre utsträckning under /96 än under /95 bl.a. till följd av ändrade ersättningsnivåer. t.o.m. erhöll ca 41 000 studerande svuxa, vilket är en minskning med i förhållande till . Ej utnyttjade svuxa-medel kommer enligt bestämmelser i regleringsbrev att återföras till statsverket. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 4 721 951 tkr | | | | Övrigt | | | | Regeringen föreslår att arbetslösa och under vissa förutsättningar| | anställda skall kunna beviljas särskilt utbildningsbidrag för | | studier på grundskole- och gymnasienivå. Bidraget, som avses | | införas , skall motsvara det belopp som lämnas i | | arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. I de åtgärder mot arbetslösheten som regeringen presenterade i den s.k. sysselsättningspropositionen, och som ställt sig bakom (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307), ingår en kraftigt utökad satsning på vuxenutbildning. En utbyggnad sker, som omfattar totalt 100 000 platser i syfte att öka sysselsättning och tillväxt. Utbyggnaden påbörjas och skall vara fullt genomförd . I och med denna förstärk- ning upphör de tillfälliga utbildningsplatser i komvux och folkhögskolan som under innevarande budgetår är finansierade med arbetsmarknadspolitiska medel. Vidare anfördes i propositionen att med att den särskilda satsningen på vuxenutbildning genomförs fullt ut bör ett nytt vuxenstudiestöd, benämnt särskilt utbildningsbidrag, införas. Regeringen återkommer till denna fråga. Regeringens förslag innebär att medel anvisas för särskilt utbildningsbidrag motsvarande ca 50 000 årsplatser för . För resterande utbildningsplatser avses studiefinansieringen i huvudsak utgöras av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Den övervägande delen arbetslösa som deltar i reguljär vuxenutbildning kommer därmed att kunna få goda ekonomiska förutsättningar . Även det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och studiemedel kommer att vara tillgängligt för den grupp som här avses. De medel som anvisas under de skilda anslagsposterna för vuxenstudiestöd bör vid behov kunna omfördelas, så att de totala resurserna under anslaget utnyttjas så effektivt som möjligt. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Personer som är arbets-| | lösa ges möjlighet att under högst ett studieår studera på motsva-| | rande grundskole- eller gymnasienivå med särskilt | | utbildningsbidrag motsvarande beloppet i arbetslöshetsersättning| | eller kontant arbetsmarknadsstöd. Anställda | | som har förvärvsarbetat under ges motsvarande | | möjlighet, förutsatt att berörda lokala parter har slutit avtal | | där arbetsgivaren åtar sig att som ersättare anställa en | | långtidsarbetslös person inskriven vid arbetsförmedlingen. | | Möjlighet till särskilt utbildningsbidrag gäller både dem som | | börjar studera och dem som påbörjat sina studier | | . | | Det särskilda utbildningsbidraget införs och | | skall gälla i avvaktan på ställningstagande till ett nytt | | studiestödssystem. Skälen för regeringens förslag: De resurser som avsätts för en kraftig ökning av antalet utbildningsplatser inom vuxenutbildningen är den viktigaste förutsättningen för att nå grupper i samhället, främst arbetslösa, som har behov av en grundläggande kompetenshöjning. Det är emellertid nödvändigt att den ökade tillgängligheten till utbildning kombineras med studiefinansieringsmöjligheter som kommer att fungera faktiskt rekryterande. Erfarenheterna visar att många arbetslösa avstår från utbildning på grund av att deras ekonomiska situation då som regel skulle försämras. Ett nytt studiestöd, särskilt utbildningsbidrag, bör införas som belopps- mässigt är lika stort som arbetslöshetsersättningen för den som tillhör en arbetslöshetskassa (a-kassa). Den som har rätt till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) bör erhålla motsvarande belopp som i KAS. Bidraget kommer därmed att utgöra högst och lägst före skatt. Stödet bör lämnas under längst ett studieår, normalt . Särskilt utbildningsbidrag skall kunna lämnas till den som är arbetslös och som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Även den som har en anställning skall kunna söka stödet, om han eller hon har förvärvsarbetat i på minst halvtid under och är kvalificerad för a-kasseersättning eller KAS. Högst vård av barn bör få jämställas med förvärvsarbete. Ett annat villkor skall vara att avtal har slutits mellan lokala parter om att arbetsgivaren som ersättare anställer en långtidsarbetslös person inskriven vid arbetsförmedlingen. Sådana överenskommelser kan ingå som en naturlig del i samverkan mellan parterna i kompetensutvecklingsfrågor. Det särskilda utbildningsbidraget skall lämnas till den som fyller minst och högst under det kalenderår då sådana studier bedrivs som berättigar till stödet. Även den som passerar den övre åldersgränsen skall emellertid ha rätt till fortsatt stöd om de bidragsberättigade studierna till någon del genomförts under det kalenderår då den studerande fyllde . Stödet bör lämnas för studier på grundskolenivå och för studier på gymnasienivå upp till motsvarande treårig gymnasieskola. Kurser av inledande karaktär som särskilt vänder sig till korttidsutbildade, exempelvis orienteringskurser, pröva-på-kurser och folkhögskolornas kurser för vuxna med läs- och skrivsvårigheter, skall även berättiga till särskilt utbildningsbidrag. De invandrare som har sina huvudsakliga studier i komvux och som kombinerar kurserna med svenskundervisning för invandrare (sfi) bör få räkna in sfi- timmarna i studieprogrammet. Det särskilda utbildningsbidraget införs och gäller för den som studerar under någon del av . Även den som börjat studierna tidigare och som uppfyller de ställda kraven skall kunna få stöd för studier efter . Den som exempelvis har börjat en tvåårig utbildning kan söka det nya stödet det andra utbildningsåret. Även för den som t.ex. börjar studierna gäller rätten till stöd under ett studieår. Det ökade antalet studieplatser inom vuxenutbildningen fr.o.m. ersätter gjorda tillfälliga insatserna. För studiefi- nansiering beräknas resurser för särskilt utbildningsbidrag motsvarande omkring 50 000 årsplatser. Det innebär att arbetslösa i första hand kan erbjudas särskilt utbildningsbidrag och i andra hand svuxa. Givetvis står också svux och studiemedel till buds för arbetslösa. Kostnaderna för särskilt utbildningsbidrag beräknas till 1 . Regeringen återkommer senare ifråga om resurser för . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Den övervägande delen av dem som beviljas| | särskilt utbildningsbidrag bör vara arbetslösa. Om antalet sökande| | överstiger antalet studiestöd bör urvalsförfarande tillämpas. Vid| | denna bedömning bör företräde ges till den som har störst behov av| | utbildning och som har varit arbetslös . För sökande| | som har en anställning bör tidigare utbildning och antal år i för-| | värvsarbete beaktas. I övrigt bör det särskilda utbildningsbidra-| | get i huvudsak knyta an till reglerna för det särskilda | | vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa). Skälen för regeringens bedömning: Resurserna för särskilt utbildningsbidrag är som nämnts begränsade. Om det visar sig att stöd inte kan beviljas till alla sökande får ett urval ske, som innebär att de som har störst behov av utbildning prioriteras.