prop · GK03116 · 1997-01-01 00:00:00 — När verksamheten har bedrivits kan förhållandena vara förändrade, t.ex. kan företaget ha avregistrerat sig som näringsidkare. Det kan även vara så att deklarationer avseende mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt inte lämnats. bör därför ha möjlighet att kontinuerligt kontrollera att de som har trafik- eller biluthyrningstillstånd även är registrerade hos myndigheten. Enligt regeringens mening finns det för beskattningsverksamheten behov av att registrera uppgift om trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd i det centrala skatteregistret. Genom att uppgift om tillstånden finns registrerad möjliggörs en förbättrad kontroll av att den som fått tillstånd fullgör sina skyldigheter gentemot det allmänna. Uppgifterna kan inte anses vara av integritetskänslig natur och de avser företag eller enskilda personer i deras egenskap av näringsidkare. Uppgifterna omfattas heller inte av sekretess. Regeringen föreslår mot bakgrund av det angivna att uppgifter om tillstånden får registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta tas lämpligen in i 7 § 19 skatteregisterlagen som reglerar vilka uppgifter som får hämtas in från bilregistret. avser vidare att i det centrala skatteregistret registrera uppgift om att ett företag leasar bilar. Uppgift om brukare av leasingfordon finns i bilregistret. Det förhållandet att ett företag leasar bilar kan tyda på att företaget har anställda som brukar bilarna. Det kan således finnas anledning att undersöka om företaget är registrerat som arbetsgivare. Vidare skall företaget om det leasar bilarna för att tillhandahålla anställda i företaget fri bil redovisa förmånsvärdet i sin redovisning till skattemyndigheten av t.ex. avdragen preliminär skatt och i kontrolluppgifter för de anställda. Enligt 7 § 19 skatteregisterlagen får uppgifter från det centrala bilregistret om innehav av fordon samt fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell registreras i det centrala skatteregistret. Enligt innefattar detta även företag som leasar fordon. delar verkets uppfattning. Kammarrätten i anser emellertid att det är tveksamt om uttrycket innehav av fordon omfattar även leasingbilar. Regeringen anser i likhet med och att begreppet innehav av fordon även innefattar brukare av leasingbilar. Någon komplettering av 7 § 19 behövs därför inte i detta avseende. Regeringens förslag: Uppgifter i Patent- och registreringsverkets aktiebolagsregister om styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisor skall få registreras i det centrala skatteregistret. Detsamma skall gälla uppgifter om att årsredovisning inte lämnats , om att styrelsen inte är fulltalig och om företagsrekonstruktion och fusion. Vidare skall uppgifter i handels- och föreningsregistret om firmatecknare, revisorer och företagsrekonstruktion få registreras. förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. har dock föreslagit att även uppgift om näringsförbud skall få hämtas in och registreras. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. har anfört att den uppräkning av företrädare som finns i förslaget bör kompletteras med de företrädare som är registrerade i handels- och föreningsregistret. Skälen för regeringens förslag: () för aktiebolagsregistret med stöd av aktiebolagsförordningen (1975:1387) och handels- och föreningsregister med stöd av förordningen (1992:1454) om förande av handels- och föreningsregister hos . innehåller bl.a. uppgifter om personnummer på styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisor samt uppgifter om ändringar vad gäller dessa uppdrag. Vidare innehåller registret markeringar om att styrelsen inte är fulltalig eller att årsredovisning inte lämnats samt datum för företagsrekonstruktion och fusion. I handels- och föreningsregistret registreras bl.a. bolagsmän i handelsbolag och enkla bolag, komplementärer och kommanditdelägare i kommanditbolag samt innehavare av enskild firma. Skattemyndigheterna har tillgång till nämnda uppgifter genom terminalåtkomst till PRV:s register samt genom veckovisa aviseringar från PRV. Uppgifterna används vid handläggning av ansökningar om F-skattesedel och ansökningar om registrering till mervärdesskatt. Uppgifterna används också vid andra kontrollåtgärder. När en ansökan kommer in görs kontroller av att personerna kring det ansökande företaget t.ex. inte är försatta i konkurs eller har stora skatteskulder. Även information om uppdrag i andra företag är av intresse, t.ex. att en person är registrerad som revisor i ett stort antal bolag. Om dessa kontroller i stället kan göras maskinellt innebär det att arbetet kan effektiviseras väsentligt. Endast sådana ansökningar där någon av personerna kring företaget uppfyller vissa villkor tas ut för vidare bedömning. Handläggningstiden för varje enskilt ärende skulle på detta sätt kunna förkortas, vilket också är till fördel för företaget. När det gäller vilka företrädare som skall få registreras omfattar Riks- skatteverkets förslag uppgifter om styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisorer. Som PRV påpekat benämns företrädare i handelsbolag och enskild näringsverksamhet inte styrelseledamöter utan bolagsmän (i kommanditbolag komplementärer och kommanditdelägare) respektive innehavare. Företrädare för handelsbolag samt enskild näringsidkare får dock registreras i det centrala skatteregistret i den utsträckning som är nödvändig för beskattningen. Däremot bör även i fråga om handelsbolag uppgift om firmatecknare, revisor och i förekommande fall uppgift om företagsrekonstruktion få registreras. Uppgifter om när en förändring inträffat i personkretsen kring företaget är av stor betydelse eftersom de kan vara avgörande för om en utredning skall inledas. Som exempel kan nämnas följande. Ett välkänt företag exporterar varor och redovisar därför regelmässigt mervärdesskatt att återfå i sina särskilda deklarationer. Företagets uppgifter har kontrollerats och godtagits av skattemyndigheten. Företaget byter ägare och styrelse. De nytillträdda personerna fortsätter att redovisa mervärdesskatt att återfå med ungefär samma belopp som tidigare utan att någon verksamhet bedrivs. I ett sådant fall är ofta den enda urvalssignalen att ägarbyte och ändring av styrelse ägt rum. För att skattemyndigheten skall kunna arbeta mot den ekonomiska brottsligheten och i ett tidigt skede få möjlighet att bevaka sina intressen som borgenär är det därför av vikt att skattemyndigheten får kännedom om förändringarna. Information om att styrelsen inte är fulltalig, att revisor saknas, att ett aktiebolag inte har lämnat årsredovisning till PRV och att företags- rekonstruktion inletts utgör ofta en indikation på att något inte står rätt till i företaget. Informationen kan vara av vikt vid skattemyndighetens bedömning av företaget och kan i kombination med andra uppgifter vara avgörande för att skattemyndigheten skall inleda en utredning, t.ex. om företaget begär att belopp skall återbetalas eller då företaget underlåtit att lämna redovisningar till skattemyndigheten. Ifrågavarande uppgifter är som tidigare nämnts tillgängliga för skattemyndigheten genom terminalåtkomst eller genom avisering från PRV. Uppgifterna omfattas inte heller av någon sekretess. Det förhållandet att uppgifterna även registreras i det centrala skatteregistret kan enligt regeringens bedömning inte anses leda till otillbörligt intrång i den enskildes personliga integritet. Inte heller det förhållandet att urvalskontrollerna kommer att omfatta även ett företags styrelseledamöter, verkställande direktör och revisorer kan anses utgöra något hinder mot att uppgifterna registreras. Regeringen anser därför att uppgifterna bör få registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta skall tas in i en ny punkt 25 i 7 § skatteregisterlagen. har föreslagit att även uppgift om näringsförbud skall få registreras. Sådana förbud grundas emellertid i så gott som samtliga fall på brott. En registrering av förbudet skulle således indirekt innebära att uppgift om brott registrerades i skatteregistret. Som regeringen återkommer till i avsnitt 4.2.9 går det inte att ta ställning till förslag i de delar som rör registrering av brott i skatteregistret. Uppgift om näringsförbud bör därför inte nu tas in i det centrala skatteregistret. 4.2.4 Uppgifter om tillstånd m.m. från Alkoholinspektionen Regeringens förslag: Uppgift om tillstånd enligt alkohollagen (1994:1738) samt uppgift om redovisad omsättning i s.k. restaurangrapporter skall få registreras i det centrala skatteregistret. förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Alkoholinspektionen har påpekat att syftet med restaurangrapporterna är att ligga till grund för uppföljning, kontroll och statistik avseende utvecklingen på alkoholområdet. Om uppgifter från restaurangrapporterna regelbundet skall överföras från inspektionen till ett register hos skattemyndigheten kan kvalitén på de lämnade uppgifterna komma att påverkas om de systematiskt kommer att användas i ett annat syfte. Trots dessa invändningar motsätter sig inte Alholinspektionen förslaget. Skälen för regeringens förslag: Alkoholinspektionen utfärdar till- verkningstillstånd, partihandelstillstånd och inköpstillstånd enligt alko- hollagen (1994:1738). Kommunerna utfärdar tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl. Innan tillstånd utfärdas kontrolleras att företaget har t.ex. F-skattesedel. Alkoholinspektionen, som är central tillsynsmyndighet, för ett register med uppgifter om de tillstånd som utfärdats enligt alkohollagen. Även uppgifter om rörelsen får registreras. Genom de s.k. restaurangrapporterna kommer registret att innehålla uppgifter om bl.a. omsättningen på restauranger. Uppgifter i registret får enligt 12 kap. 8 § alkohollagen lämnas ut på medium för automatisk databehandling till skattemyndigheten för beskattning. Uppgift om innehav av tillstånd enligt alkohollagen kännetecknar i likhet med bl.a. trafiktillstånd att verksamhet bedrivs, vilket ger indikationer på att företaget bör vara registrerat för mervärdesskatt, att anställda kan förekomma och att arbetsgivaravgifter och källskatt därmed skall redovisas. Restaurangbranschen är i likhet med åkeribranschen arbetskraftsintensiv och arbetsgivarregistrering torde därför ofta vara aktuell när verksamhet drivs. Motsvarande skäl som anförts beträffande behovet av att registrera vilka personer som har trafik- och biluthyrningstillstånd gör sig gällande även beträffande dem som fått tillstånd enligt alkohollagen (se avsnitt 4.2.2). Uppgifter om vilka som fått tillstånd bör därför få registreras i det centrala skatteregistret. Även de uppgifter om omsättningen som innehavare av tillstånd skall lämna till Alkoholinspektionen i de s.k. restaurangrapporterna är av betydelse för beskattningsverksamheten. I deklarationer avseende mervärdes-skatt skall uppgift om omsättningen lämnas. Syftet med restaurangrapporterna är att ligga till grund för uppföljning, kontroll och statistik avseende utvecklingen på alkoholområdet. Datainspektionen har påpekat att det inte är säkert att ett begrepp har samma betydelse i olika sammanhang. Detta skulle kunna gälla t.ex. uppgift om omsättning. En uppgift om en verksamhets omsättning torde dock enligt regeringens bedömning ha samma innebörd oavsett till vilken myndighet den läm- nas. Med hjälp av uppgifterna om omsättning i restaurangrapporterna skulle enklare avstämningar kunna göras mot mervärdesskatteredovisningen. Det bör dock framhållas att skillnader i de olika redovisningarna inte kommer att ligga till grund för ett beslut om beskattning. Uppgiften kommer endast att utgöra ett underlag för bedömningen av om en kontroll av företaget behöver vidtas. De fall som skulle vara av intresse är de näringsidkare som redovisar omsättning till Alkoholinspektionen men som t.ex. inte har lämnat någon mervärdesskattedeklaration till skattemyndigheten eller som redovisar högre omsättning till inspektionen än till skattemyndigheten. Något hinder från integritetsskyddssynpunkt att registrera uppgift om den omsättning som redovisats i restaurangrapporten kan enligt regeringens mening inte anses föreligga. Regeringen föreslår att uppgifter om vilka som fått alkoholtillstånd samt redovisad omsättning skall få registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i en ny punkt 26 i 7 § skatteregisterlagen. Uppgiften om omsättning i restaurangrapporten omfattas av sekretess enligt 9 kap. 24 § sekretesslagen (1980:100). I bl.a. 3 kap. 16 § taxeringslagen (1990:324) och 78 § 2 mom. uppbördslagen 1953:272) finns bestämmelser om att uppgifter som myndigheter förfogar över och som behövs för beskattning på skattemyndighetens begäran skall tillhandahållas denna. Skattemyndigheterna kan därigenom få tillgång till sekretessbelagda uppgifter hos andra myndigheter. Någon ändring i alkohollagen behövs därför inte för att uppgifterna skall få lämnas ut. 4.2..5Uppgifter från länsarbetsnämnderna Regeringens förslag: Uppgifter om beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd, lönebidrag och starta- eget-bidrag, utbetalt belopp och datum för utbetalningen skall få registreras i det centrala skatteregistret. Länsarbetsnämnderna skall få lämna ut uppgifterna på medium för automatisk databehandling. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: () verkar genom länsarbetsnämnderna som administrerar olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland dessa kan nämnas rekryteringsstöd, vikariatsstöd, utbildningsstöd, lönebidrag och starta-eget-bidrag. Bestämmelser om rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd finns i förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd. Rekryteringsstöd innebär att arbetsgivare som anställer en arbetslös kan få ett ekonomiskt bidrag. Vikariatsstöd och utbildningsstöd lämnas till arbetsgivare som anställer en utbildningsvikarie för den ordinarie anställde som med lön deltar i av arbetsgivaren anordnad fortbildning eller är ledig för att starta egen verksamhet. Bestämmelserna om vikariats- och utbildningsstöd har fr.o.m. ersatt tidigare regler om utbildningsvikariat, som innebar att arbetsgivaren i stället för ett bidrag fick avdrag från de redovisade arbetsgivaravgifterna i företagets uppbördsdeklarationer. Lönebidrag ges till arbetsgivare som anställer handikappade personer. Dessa stöd utgår med viss del av lönesumman för personer som stödet avser. Summan av dessa bidrag uppgick enligt AMS till . Starta-eget-bidrag kan, efter beslut av länsarbetsnämnden, utgå till personer som har för avsikt att starta någon form av näringsverksamhet. I skattemyndigheternas kontrollarbete har uppmärksammats att vissa arbetsgivare som erhållit stöd inte redovisar och betalar de arbetsgivaravgifter och den innehållna A-skatt som belöper på de lönebelopp för vilka bidrag utbetalats. har uppmärksammats att arbetsgivare inte har lämnat kontrolluppgifter, vilket resulterar i att de anställda över huvud taget inte beskattas för inkomsten. Ett skattekontor i har efter manuellt urval kontrollerat ett tiotal arbetsgivare. Denna kontroll resulterade dels i krav på arbetsgivaravgifter och innehållen A-skatt om och dels i höjd inkomsttaxering avseende de anställda om . Länsarbetsnämnderna lämnar kontrolluppgifter till skattemyndigheten om utbetalda bidragsbelopp. För att kontinuerligt kunna följa upp att arbetsgivare som erhållit olika former av stöd faktiskt fullgör sina skyldigheter vad gäller registrering samt redovisning och betalning behöver skattemyndigheten löpande få hämta in uppgifter om stöd som beviljats. Syftet är att se till att mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och preliminär skatt betalas i rätt tid och ordning. får också möjlighet att erbjuda företagen information och service i fråga om de regler som gäller. Det är enligt regeringens mening angeläget att den som uppbär bidrag från det allmänna fullgör sina skyldigheter gentemot skatteförvaltningen. Genom de kontroller som kan göras om uppgifterna registreras i det centrala skatteregistret möjliggörs en förbättrad kontroll av stöd och bidrag till framför allt företag och arbetsgivare men också gentemot enskilda personer. Den förbättrade kontrollen kan även säkerställa att syfte och villkor som gäller för bidrag vilka betalas ut av länsarbetsnämnderna uppfylls i ökad utsträckning. Regeringen anser mot bakgrund av det angivna att uppgifter om stöd som utgått till företag och uppgifter om starta-eget-bidrag skall få registreras i det centrala skatteregistret. När det gäller frågan om vilka uppgifter som behövs för beskatt- ningsverksamheten är till att börja med uppgiften om vilka företag som erhållit stöd nödvändiga. Denna uppgift kan användas vid framför allt registreringskontroll eftersom den är ett tecken på att verksamhet drivs. Även vilken typ av bidrag som beviljats, utbetalda belopp och när bidrag utbetalats behövs. Rekryterings-, vikariats- och utbildningsstöd samt lönebidrag är stöd som utgår för anställda i företaget, vilket innebär att företaget skall vara registrerat som arbetsgivare. Uppgift om utbetalda bidrag kan användas för avstämning mot arbetsgivaravgifter som redovisats till skattemyndigheten. Datum för utbetalning av bidrag är av betydelse när det gäller att avgöra när redovisning av arbetsgivaravgifter skall göras. Datum för beslut och utbetalning av starta-eget-bidrag har betydelse när det gäller frågan om verksamhet kan ha startat. Ifrågavarande uppgifter omfattas inte av någon sekretess och kan inte heller anses integritetskänsliga. Bestämmelser om att dessa uppgifter skall få registreras i det centrala skatteregistret föreslås tas in i en ny punkt 27 i 7 § skatteregisterlagen. stöd av lagen (1994:459) om arbetsför- medlingsregister register över utbetalda bidrag m.m. I 17 § denna lag regleras utlämnandet av uppgifter från registren. Bestämmelser om att länsarbetsnämnderna får lämna ut uppgifterna till och skattemyndigheterna skall därför tas in i nämnda paragraf. 4.2.6 Uppgifter från och tullmyndigheterna Regeringens förslag: Uppgifter om debiterad mervärdesskatt vid import, exportvärden och antal export- och importtillfällen samt den period som uppgifterna avser skall, i fråga om företag som handlar med tredje land, få registreras i det centrala skatteregistret. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: medlemskap i har medfört att beskattningen av varor som förs in från andra EU-länder har flyttats från tullmyndigheterna till skattemyndigheterna. Vid import från länder utanför EU (tredje land) hanterar dock fortfarande tullmyndigheterna tulldeklarationer och fastställer tull m.m. Tullmyndigheterna debiterar även mervärdesskatt avseende importen i dessa fall. Uppgifterna registreras i tulldatasystemet, vars innehåll m.m. regleras i tullregisterlagen (1990:137). I deklarationen med redovisningen av mervärdesskatt som lämnas till skattemyndigheten medges, enligt de allmänna reglerna för avdragsrätt, avdrag för den mervärdesskatt som påförts vid importen. I deklarationen redovisas också hur stor exportomsättningen varit . Vid handel med andra länder inom EU skall värdet av varuleverenser till EU och varuförvärv från EU redovisas i deklarationen. De uppgifter avseende affärstransaktioner med EU-länder som finns i de deklarationer som kommer in till skattemyndigheten utgör underlag för kontroll. De uppgifter som finns i tulldatasystemet har dock skattemyndigheten inte direkt åtkomst till, varför de inte utan särskild begäran kan användas som underlag vid kontroll. anser att skattemyndigheternas kontroll av företag som handlar med tredje land skall vara likvärdig med den kontroll som görs av företag som handlar inom EU. Uppgifter om debiterad mervärdesskatt avseende import kan utgöra underlag för kontroll av att företaget fullgör sin registrerings- och redovisningsskyldighet till skattemyndigheten. Som exempel kan nämnas ett företag som av debiterats mervärdesskatt avseende import med och som i mervärdesskatteredovisningen avseende endast yrkat avdrag för ingående mervärdesskatt med . Differensen kan tyda på att företaget har krympt verksamheten eller att det har felperiodiseringar i sin bokföring. Om den ingående mervärdesskatten avseende föregående eller efterföljande period inte överstiger tyder detta i ännu högre grad på att redovisningen har krympts . I ett annat fall kan en inlämnad redovisning utvisande ett ovanligt stort belopp att återfå direkt få sin förklaring genom att skatte- myndigheten av de uppgifter som finns tillgängliga ser att en import skett . Vidare kan uppgifter om att någon importerar eller exporterar i viss omfattning utgöra indikationer på att näringsverksamhet bedrivs. För att kunna se vilken omfattning verksamheten har är information om antalet export- och importtillfällen betydelsefulla. Vid import gäller vidare särskilda regler för avdragsrättens inträde för den mervärdesskatt som debiterats i tullräkning. Skatten är avdragsgill tidigast som företaget mottagit tullräkningen. Uppgifter om import kan då utgöra underlag för att kontrollera att dessa regler efterlevs. Med hänsyn till det behov för beskattningsverksamheten som finns av uppgifterna anser regeringen att dessa bör få registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i en ny punkt 28 i 7 § skatteregisterlagen. Ifrågavarande uppgifter omfattas av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekre- tesslagen. Någon särskild reglering av att uppgifterna får lämnas ut till och skattemyndigheterna behövs emellertid inte. Enligt 118 § tullagen (1994:1550) skall tullmyndigheterna på begäran tillhandahålla bl.a. och skattemyndigheterna uppgifter som förekommer hos tullmyndigheterna och som rör import eller export av varor. Regeringens förslag: Uppgifter om försäkring mot kostnader för sjuklön samt uppgift om datum för anmäld sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete skall få hämtas in från på medium för automatisk databehandling och registreras i det centrala skatteregistret. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. , som i övrigt ställer sig positivt till förslaget, har anfört att det skulle vara en fördel att låta de nya utlämnandereglerna träda i kraft när den nya registerlagstiftningen på socialförsäkringsområdet träder i kraft. Skälen för regeringens förslag: är arbetsgivare skyldiga att betala sjuklön under en anställds första . Arbetsgivare kan enligt lagen (1991:1047) om sjuklön hos försäkra sig mot kostnader för sjuklön till anställda. Försäkringen omfattar företag med en lönesumma om högst 130 basbelopp. Försäkringen omfattar cirka 8 000 arbetsgivare. har föreslagit att arbetsgivarens organisations- eller personnummer, beräknad lönesumma , datum från vilken tidpunkt försäkringen gäller och datum för ändrad lönesumma skall få registreras i det centrala skatteregistret. Uppgift om att ett företag har tecknat företagarförsäkring kan användas vid urval för registreringskontroll. en företagarförsäkring tyder det på att det har anställda och bör vara registrerat som arbetsgivare. Genom urvalskontroller kan skattemyndigheten hitta företag som har en företagarförsäkring men som inte är registrerade som arbetsgivare. Om företaget är registrerat som arbetsgivare kan uppgift om beräknad lönesumma för försäkringen jämföras med den beräknade lönesumma som angetts i deklarationen eller på kontrolluppgifter.