prop · GK03150D4 · 1997-01-01 00:00:00 — TABELL 8.1 KONSUMENTPRISER Årlig procentuell förändring 1995 1996 1997 1998 KPI, årsgenomsnitt 2,9 0,7 0,6 1,7 KPI, dec.-dec. 2,6 -0,2 1,8 1,5 Basbelopp 35 700 36 200 36 300 36 300 NPI, årsgenomsnitt 1,6 -0,3 -1,6 -0,4 NPI, dec.-dec. 1,0 -1,3 -0,8 0,1 IPI, privat konsumtion 2,4 1,2 2,1 2,2 HIKP1, årsgenomsnitt - 0,8 1,9 2,1 HIKP1, dec.-dec. - 0,5 2,9 1,5 KPI , 2,4 2,2 2,2 2,3 1 Harmoniserat index för konsumentpriser. Anm.: Vid beräkning av basbeloppen 1995-1997 har en avräkning gjorts på av uppräkningsfaktorn och 1998 har en avräkning gjorts på . Vid framräkning av prisökningstalen har ett tillägg gjorts för skillnaden mellan december månads långtids- och korttidsindex, i enlighet med principer för inflationsberäkning. Källor: , och . större än i tidigare beräkningar beroende på att hushållen i viss utsträckning antas ha förtidsinlöst sina bundna bostadslån. En hög produktivitetstillväxt i näringslivet i kombination med en balanserad konsumtionsökning bedöms leda till ett lågt inhemskt inflationstryck. Inflationen beräknas sålunda komma att vara lägre än . väntas höjda energiskatter på bränsle och el samt höjd tobaksskatt dra upp inflationen. Tobaksskatten höjdes även då också investeringsbidraget till nybyggnation av bostäder slopades. Totalt beräknas höjda indirekta skatter ge ett bidrag till KPI motsvarande . Sammantaget bedöms KPI öka under loppet av innevarande år. Den låga inflationen innebär dock att årsgenomsnittet beräknas bli så lågt som . NPI beräknas under loppet av året minska . Prisökningstakten enligt NPI har varit lägre än enligt KPI på grund av höjda indirekta skatter och minskade subventioner. Av samma orsaker beräknas differensen öka och då framför allt till följd av en snabbare minskning av räntesubventioner. höjs vissa punktskatter utifrån prisutvecklingen som ROT-avdraget försvinner. Inflationsbidraget från indirekta skatter och subventioner beräknas dock bli betydligt lägre än . Effekten av lägre räntekostnader för egnahemsägare beräknas avta och boendekostnaderna totalt sett öka. Kronans förväntade appreciering och medför däremot att inflationstrycket från importpriserna försvinner. Den sammantagna effekten beräknas ge en inflationstakt i underkant av . När sedan tolvmånaderseffekten av tobaks- och energi-skattehöjningarna faller ur innebär det att inflationstakten skiftar nedåt med ca ½ procentenhet. Genomsnittet beräknas bli . Inflationen enligt NPI beräknas vara fortsatt negativ under nästan hela 1998 men stiga över noll . presenterades utfall enligt det harmoniserade index för konsumentpriser, HIKP, som bl.a. ska användas för uppföljningen av konvergenskriteriet avseende prisstabilitet. Den stora skillnaden jämfört med KPI är att egnahemsposten inte ingår i HIKP. Dessutom exkluderas större delen av hälso- och sjukvårdsposten. Inflationen mätt som HIKP var högre än utfallet enligt KPI och uppgick till . kommer HIKP fortsätta att visa en högre inflationstakt än KPI beroende på antagandet om fortsatt fallande räntekostnader för egnahemsägare. Inflationen enligt HIKP beräknas uppgå till under loppet av 1997 och under loppet av 1998. 9 HUSHÅLLENS EKONOMI OCH PRIVAT KONSUMTION Hushållens realt disponibla inkomster sjönk något medan den privata konsumtionen steg. Sparkvoten har därmed gått ned från 1994 till 1996. Även väntas konsumtionen öka snabbare än inkomsterna vilket reducerar sparkvoten ytterligare. 9.1 Hushållens inkomster Hushållens realinkomster stagnerade 1996, vilket var en svagare utveckling än vad som beräknades i budgetpropositionen. Reallöneökningen före skatt var visserligen den högsta men företagarinkomsterna minskade som nettot av räntor och utdelningar förbättrades mindre än väntat. Transfereringarna från den offentliga sektorn sjönk mer än beräknat, delvis beroende på oväntat låga utgifter för sjuk- och föräldraförsäkringen. Konsolideringen av de offentliga finanserna fortsätter att hämma hushållens inkomstutveckling . En relativt stark utveckling av löneinkomsterna och en förbättring av hushållens räntenetto leder dock till att de realt disponibla inkomsterna beräknas stiga 1997 och 1998. stiger löneinkomsterna till följd av en fortsatt stark real timlöneutveckling, medan sysselsättningen faller. väntas sysselsättningen ge ett positivt bidrag till inkomstökningen. Förbättringen av hushållens nettoinkomster av räntor och utdelningar är en följd av det fortsatt höga finansiella sparandet, vilket innebär att hushållen ökar sina finansiella tillgångar och reducerar skulden. Räntefallets effekt på inkomsterna är på medellång sikt positiv. På kort sikt kan emellertid en räntenedgång reducera hushållens räntenetto genom TABELL 9.1 HUSHÅLLENS DISPONIBLA INKOMSTER, KONSUMTION OCH SPARANDE Miljarder kr Löpande priser Procentuellt bidrag till realinkomstutvecklingen 1996 1995 1996 1997 1998 1995 1996 1997 1998 Lönesumma inkl. sjuklön 731,9 1,9 5,6 3,6 2,5 1,4 4,2 2,9 2,0 därav timlön före skatt -0,2 5,4 4,0 1,8 -0,2 4,2 3,2 1,4 sysselsättning 2,2 0,2 -0,4 0,7 1,6 0,1 -0,3 0,6 Transfereringar från offentlig sektor 387,8 -2,1 -2,4 1,5 0,4 -0,9 -1,0 0,6 0,2 Pensioner 214,4 -0,4 1,0 0,1 -0,7 -0,1 0,2 0,0 -0,2 Sjukförsäkring m.m. 36,3 -5,8 -16,9 -2,0 2,9 -0,3 -0,8 -0,1 0,1 Arbetslöshetsbidrag m.m. 53,5 -8,3 -2,4 5,7 -2,9 -0,5 -0,1 0,3 -0,2 Övriga transfereringar 83,7 0,1 -3,4 -3,8 4,4 0,0 -0,3 0,3 0,4 Räntor och utdelningar, netto -10,7 0,9 0,2 0,7 0,6 Övriga inkomster, netto 199,9 2,6 -3,2 -4,8 -0,9 0,5 -0,7 -1,0 -0,2 Direkta skatter och avgifter 373,3 6,6 7,3 7,0 3,0 -2,3 -2,8 -2,8 -1,3 -0,4 -0,1 0,4 1,3 0,8 1,5 2,0 2,0 Sparande, nivå i % av disponibel inkomst Nettosparande (sparkvot) 6,9 5,4 3,8 3,2 Finansiellt sparande 8,8 7,1 5,3 4,2 Anm.: Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto och skatter är deflaterade med konsumentprisindex (KPI). Disponibel inkomst är deflaterat med implicit prisindex för privat konsumtion (IPI). Skillnaden mellan KPI och IPI påverkar posten övriga inkomster, netto . Källor: , och . att ränteinkomsterna på banktillgodo havanden sjunker snabbare än ränteutgifterna på bostadslån. Transfereringarna från offentliga sektorn stiger realt något , trots tillkommande besparingar på bl.a. bostadsbidragen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs och i övriga socialförsäkringar . stiger utbetalningar av arbetsmarknadsstöd också genom förtidspensionering av arbetslösa. Antalet personer som uppbär olika former av studiestöd ökar successivt . Pensionerna, som svarar för över hälften av transfereringarna, stagnerar och sjunker i reala termer, trots att antalet pensionärer med hög ATP ökar. Det är en följd av den låga uppräkningen av basbeloppet, som styr pensionerna. Uppräkningen av basbeloppet uppgick för åren 1995 t.o.m. av inflationen. Nedgången i inflationen har medfört att det reala värdet av basbeloppet ändå steg och minskar marginellt . Den fortsatt låga inflationen medför att basbeloppet blir nominellt oförändrat 1998. Det reala värdet av basbeloppet sjunker då i takt med att konsumentpriserna stiger. De direkta skatterna stiger bl.a. genom att de allmänna egenavgifterna har höjts och höjs med 1998. Skatteuttaget ökar också till följd av att skiktgränserna i skatteskalan räknas upp i betydligt lägre takt än löneökningarna. Vidare finansieras den höjda ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen delvis genom ökade egenavgifter. stiger också skattebetalningarna tillfälligt till följd av att hushållen realiserade kursvinster på aktier i ovanligt stor utsträckning . En bidragande orsak kan vara att beskattningen på allemansfonder höjdes från till . Värdeförändringar, såväl realiserade som orealiserade, på aktier och fastigheter påverkar inte hushållens disponibla inkomster, som de definieras i nationalräkenskaperna. I den mån värdeförändringar realiseras, genom försäljning av tillgångar, reduceras den uppmätta disponibla inkomsten eftersom realisationsvinster utlöser en skattebelastning. 9.2 Privat konsumtion Den privata konsumtionen ökade . Efter en svag inledning tilltog den privata konsumtionen under loppet av 1996. Den tveksamma inledningen av berodde sannolikt på den osäkerhet som då rådde om konjunkturutvecklingen. Därefter ljusnade emellertid utsikterna för svensk ekonomi. Räntorna sjönk betydligt, de offentliga finanserna förbättrades snabbare än väntat och det mesta tydde på att avmattningen i den internationella konjunkturen var tillfällig. I takt med att det ekonomiska läget stabiliserades steg konsumtionen medan sparandet sjönk. Förra årets uppgång av den privata konsumtionen var större än vad som förutspåddes i budgetpropositionen. sjönk de realt disponibla inkomsterna med ett överraskande lågt sparande som följd. Nettosparkvoten, dvs. sparandet som andel av de disponibla inkomsterna, föll från 1995 till . Nedgången i sparandet kan till stor del förklaras av hushållens förbättrade förmögenhetsställning. Det för svenska förhållanden höga finansiella sparandet har bl.a. medfört ett ökat aktieinnehav. Om hushållens börsaktier och fondinnehav ökade i värde i takt med uppgången på så skulle det innebära en värdeökningen på ca , vilket motsvarar av disponibla inkomster. Trots att det uppmätta sparandet sjönk ökade således hushållens finansiella förmögenhet starkt. Hushållen har därför kunnat realisera värdeökningen för att t.ex. finansiera kapitalvaruinköp. Börsuppgången och det höga sparandet har medfört att hushållens finansiella nettoförmögenhet har ökat från att 1991 ha utgjort av den disponibla inkomsten till 1996. Värdet av hushållens reala tillgångarna steg måttligt på grund av det låga byggandet och att priserna på småhus i riket som helhet endast ökade svagt. Den totala förmögenheten, dvs. de finansiella och reala tillgångarna sammantaget minus skulder, motsvarade av den disponibla inkomsten, vilket överensstämmer med höga nivå. Förra årets förmögenhetskvot är således en av de högsta noteringarna -1996 (se diagram 9.1). Hushållen har, främst genom det höga finansiella sparandet, kompenserat sig för den förmögenhetsförlust som uppkom genom raset i fastighetspriserna under inledningen av . Generellt sett bör hushållen därmed ha anpassat sin skuldsättning och uppnått en finansiell buffert som upplevs som tillräcklig för att täcka eventuella framtida oväntade inkomstbortfall. Hushållens förbättrade förmögenhetsställning talar därför för ett lägre sparande och en tilltagande konsumtion . Hushållens förväntningar om sin framtida ekonomiska situation styr i stor utsträckning konsumtionsbeteendet. Att konsumtionstillväxten kom till stånd trots den svaga inkomstutvecklingen skulle således kunna förklaras av att de låga inkomsterna var väntade av hushållen. Konsumtionsnivån var därmed redan anpassad till dessa förväntningar medan räntenedgången liksom värdeökningen på börsen var oväntad och därför orsakade en uppjustering av konsumtionen. SCB:s undersökning beträffande hushållens inköpsplaner visar också att det fanns en betydande osäkerhet avseende förväntningarna om den egna ekonomin under den senare delen av 1995, vilket indikerar att hushållen inte blev helt överraskade av förra årets svaga inkomster. Det bör understrykas att bilden av inkomstutvecklingen är splittrad. Lönerna stiger trots en dämpad sysselsättningsutveckling som transfereringarna till hushållen utvecklas svagt. Detta medför att många hushåll, som t.ex. är drabbade av arbetslöshet, har en ytterst svag inkomstutveckling och därför endast ett mycket begränsat utrymme för sparande. Hushåll med höga reallöneökningar har däremot goda förutsättningar för konsumtion och sparande. Förra årets konsumtionsuppgång var oväntat stark med hänsyn till att arbetslösheten steg och att hushållen var fortsatt pessimistiska om utsikterna på arbetsmarknaden. Enligt Hushållens inköpsplaner låg andelen hushåll som trodde på en stigande arbetslöshet stabilt kring . Det försämrade läget på arbetsmarknaden är sannolikt en viktig orsak till den svaga efterfrågan , och den kommer troligen att verka hämmande på konsumtionen även . Arbetslösheten har dock legat på en hög nivå varför konsumtionen och sparandet troligen är anpassade därefter. Arbetslöshetens negativa inverkan på konsumtionen minskar därför sannolikt så länge som arbetsmarknadsläget inte förändras drastiskt. Detta skulle kunna förklara varför efterfrågan steg trots uppgången i arbetslösheten. Arbetslösheten bedöms minska något och och därför begränsas troligen effekterna på konsumtionen. Skulle arbetslösheten däremot falla markant förstärks sannolikt uppgången i hushållens efterfrågan i likhet med utvecklingen i t.ex. , , och som med en minskande arbetslöshet har haft en betydande tillväxt av den privata konsumtionen. Ränte- och prisutvecklingen kan stimulera efterfrågan framöver. De förhållandevis låga räntorna underlättar finansieringen av kapitalvaruinköp, och de kan även medföra stigande priser på småhus. Den nominella räntenivåns stimulerande effekter på konsumtionen motverkas dock av fortsatt höga realräntor. sjönk priserna på vissa kapitalvaror. Förväntningar om ytterligare prisfall kan hålla tillbaka efterfrågan. När dessa upphör kan konsumtionen komma att tillta. Bakom förra årets totala konsumtionstillväxt på låg en hög efterfrågan av dagligvaror och tilltagande inköp av kapitalvaror under loppet av året. Den ökade efterfrågan har ändå inte kompenserat för raset i konsumtionen under inledningen av . Till exempel ligger inköpen av kapitalvaror fortfarande års nivå. Det innebär således en lång stagnation i inköpen av dessa varor, något som torde betyda att det finns ett stort uppdämt behov att tillgodose. Efterfrågan av bilar steg och en stor del av den totala konsumtionsuppgången förklaras av just bilinköpen. Enligt inregistreringsstatistiken var efterfrågan fortsatt stark även . Hushållens markant ökade efterfrågan av bilar ger signaler om att en uppgradering av kapitalstocken har inletts. Även månadsstatistiken över detaljhandeln visar positiva siffror för sällanköpshandeln inledningsvis . Många faktorer talar således för en expansion av den privata konsumtionen . Hushållens tilltro till den egna ekonomin har sannolikt stärkts och inledningsvis främst som ett resultat av de lägre räntorna och den förbättrade förmögenhetsställningen. Framtidstron, och därmed också konsumtionen, torde dessutom tillta ytterligare i takt med uppgången i den inhemska och den internationella konjunkturen. Den stigande efterfrågan av kapitalvaror under förra årets senare del visar också att en viss återhämtning av konsumtionen troligen redan har inletts. Hushållen är emellertid alltjämt bekymrade över arbetslösheten, vilket dämpar uppgången. Sammanfattningsvis väntas uppgången hålla i sig med draghjälp av en tilltagande aktivitet i ekonomin. Konsumtionen väntas därmed öka med i genomsnitt (se diagram 9.2). Uppgången sker genom att den tilltagande konsumtionen av kapitalvaror håller i sig som trenden med stigande efterfrågan av tjänster fortgår. Energikonsumtionen var hög till följd av den kalla vintern, vilket sannolikt slår tillbaka genom minskad användning av energi. Svenskars turism ökade markant genom att apprecieringen av kronan gjorde det billigare för svenskar att resa utomlands. Den kraftiga ökningen av turistutgifterna förklaras även av att den privata direktimporten av bilar och gränshandeln, vilka var omfattande , bokförs som turistutgifter i nationalräkenskaperna. Svenskars turism beräknas fortsätta att stiga , men genom minskad gränshandel och avtagande egenimport av bilar till följd av lägre inhemska priser, mattas ökningen i turistutgifterna. stärks konsumtionsuppgången av en ökad sysselsättning men den begränsas av en fortsatt svag utveckling av de realt disponibla inkomsterna. Konsumtionstillväxten är beräknad till även 1998. Prognoserna över konsumtionen och de disponibla inkomsterna innebär att nedgången i nettosparkvoten fortsätter (se diagram 9.3). En stor del av den förväntade konsumtionsökningen utgörs dock av olika typer av kapitalvaruinköp, som ur en ekonomisk synvinkel är att jämställa med en investering, dvs som en form av sparande. Detta avspeglar sig emellertid ej i nationalräkenskapernas definition av nettosparkvoten. Således kommer sparandet i realiteten att vara högre än vad nedgången i sparkvoten indikerar. Av diagram 9.3 framgår också att trots att sparandet bedöms fortsätta att falla så är ändå nästa års beräknade finansiella sparkvot historiskt sett hög vilket utgör ett visst stöd för föreliggande prognos. Det reala sparandet, som ingår i nettosparkvoten och som till största delen utgörs av egnahemsbyggande, väntas liksom tidigare vara mycket lågt även . 10 BRUTTOINVESTERINGAR Investeringsökningen halverades 1996 i samband med att den exportledda konjunkturen försvagades. Inom den exportinriktade delen av näringslivet minskade utbyggnadsbehovet som investeringsvolymerna inom hemmamarknadssektorerna dämpades av ett relativt lågt resursutnyttjande. Bostadsbyggandet steg emellertid något till följd av att de temporära investeringsbidragen gav upphov till tidigareläggning av bostadsprojekt. När dessa bidrag faller bort minskar därför bostadsproduktionen tillfälligt. Sammantaget avtar tillväxttakten för de totala bruttoinvesteringarna trots ett starkare konjunkturläge. Nivån på industriinvesteringarna är så hög att redan oförändrade volymer innebär en betydande kapacitetsutbyggnad. De offentliga myndigheternas investeringar blir lägre än tidigare angivet till följd av förseningar av de avgiftsfinansierade infrastrukturprojekten. Låga räntor och starkare efterfrågan från både hemma- och exportmarknaden torde dock innebära en stigande investeringsaktivitet inom övrigt näringsliv såväl som . beräknas också de låga räntorna, en fallande vakansgrad samt en bättre sysselsättningsutveckling resultera i en återhämtning av bostadsinvesteringarna. Investeringarna i energisektorn stiger också kraftigt. Regeringen föreslår avsättning av ca till ett omställningsprogram i energisektorn. Sammantaget beräknas de totala bruttoinvesteringarna stiga 1997 och 1998. TABELL 10.1 BRUTTOINVESTERINGAR EFTER NÄRINGSGREN ÅRLIG PROCENTUELL MILJARDER KR 1995 1996 1997 199 8 Näringslivet 183, 6 25,1 5,9 5,0 5,1 Industri 69,1 44,3 13,3 0,0 3,0 Övriga näringsliv 114, 5 17,0 2,1 7,8 6,2 Bostäder 30,3 -28,0 14,7 -12,3 13, 7 Nybyggnad 13,0 -31,0 14,7 -3,5 18, 0 Ombyggnad 17,3 -25,0 14,8 -20,5 8,8 Offentliga myndigheter 35,6 -0,5 -7,4 -3,3 3,3 Totalt 249, 5 10,9 4,7 1,5 5,8 Maskiner 134, 6 29,2 6,4 5,9 4,5 Bygg och anläggning 114, 9 -3,6 2,8 -3,2 7,4 Källor: , och 10.1 Näringslivets investeringar Industrins investeringar nådde rekordnivåer trots att en del av de planerade investeringarna verkar ha förskjutits till 1997. Senareläggningen beror troligen på den relativt kortvariga konjunkturavmattningen . Kapacitetsutnyttjandet sjönk under större delen av men vände upp fjärde kvartalet när industriproduktionen steg kraftigt. investeringsenkät indikerar att investeringsnivån även förblir hög. Förutsättningarna för att ytterligare bygga ut industrins kapacitet är också mycket gynnsamma. Lönsamheten bedöms stiga ytterligare från en hög nivå som räntorna är låga och produktionsökningen förutses bli betydande. Under innevarande år beräknas därför industrins utbyggnad komma till stånd i samma omfattning som investeringsplanerna visar. Industrins investeringar väntas därmed bli oförändrade jämfört med vilket innebär en ökning av kapitalstocken . Därigenom sjunker sannolikt kapacitetsutnyttjandet något under loppet av året. Mot bakgrund av den prognosticerade produktionsuppgången beräknas behovet av kapacitetsutbyggnad bli relativt stort också 1998. bedöms investeringsvolymerna kunna öka något ytterligare. Prognosen är dock osäker. Lönsamheten beräknas visserligen stiga ytterligare vilket höjer den relativa kapitalavkastningen på realkapital, men minskar behovet av ny produktionkapacitet något, i synnerhet inom basindustrin. Inom denna bransch uppförs en lång rad anläggningar som står klara . En viss överkapacitet förutses sedan kvarstå . kan investeringscykeln åter vända uppåt i basindustrin. Den goda lönsamheten bedöms ändå sammantaget medföra att de totala industrinvesteringarna ökar . Expansionen förutses bli kraftig både i den exportberoende investeringsvaruindustrin men också inom konsumtionsvaruindustrin när den privata konsumtionen tilltar. Investeringarna i övrigt näringsliv steg för ra året vilket var en betydligt lägre ökningstakt än de föregående åren. Avmattningen i exportkonjunkturen innebar att utbyggnadstakten i de industrirelaterade tjänstesektorerna avtog, medan investeringsvolymerna inom de hemmamarknadsberoende sektorerna fortfarande dämpades av det låga kapacitetsutnyttjandet. Inom den mycket expansiva telekommunikationsektorn har de planerade investeringarna till stor del blivit framflyttade till innevarande år. TABELL 10.2 ÖVRIGA NÄRINGSLIVETS INVESTERINGAR MILJARDER KR ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 199 8 Jordbruk och skogsbruk 8,6 1,4 16,8 2,5 2,6 Energi och vattenverk 12,9 9,4 -1,2 6,5 8,5 Byggnadsindustri 3,7 12, 3 -2,6 1,0 12, 0 Handel 16,8 13, 4 -3,4 4,5 9,0 Finansiell verksamhet 2,3 - 15, 3 2,4 6,0 2,0 amhet 13,8 49, 8 2,9 7,0 6,0 Fastighetsverksamhet 10,7 -3,4 15,3 2,0 6,0 Hushållstjänsteverksa mhet 6,9 12, 8 3,6 4,0 5,0 Övriga tjänstebranscher 38,7 25, 8 -1,0 14, 6 5,2 Summa 114, 5 17, 0 2,1 7,8 6,2 Källor: , och . förutses investeringsökningen i övrigt näringsliv åter tillta på grund av en högre tillväxttakt inom de industrinära tjänstesektorerna men också till följd av en starkare hemmamarknad. Den fortsatta utbyggnaden av telekommunikationsnätet bidrar också till den positiva investeringsutvecklingen. Däremot stagnerar volymökningarna i de stora avgiftsfinansierade infrastrukturprojekten. En svag konsumtions- och sysselsättningsutveckling samt ett överskott på kommersiella lokaler har sedan lågkonjunkturen dämpat investeringsutvecklingen inom varuhandel och fastighetsförvaltning. Tydliga tecken på en vändning uppåt i de hemmamarknadsberoende sektorerna finns dock. Priserna på kommersiella lokaler steg 1996 som vakanserna i centralt belägna områden sjönk. steg också investeringarna inom fastighetsförvaltning med . Till detta kommer att räntorna antas förbli låga under hela prognosperioden. Mot bakgrund av den positiva konsumtionsutvecklingen och en viss sysselsättninguppgång bör därför investeringskvoterna åter kunna stiga inom varuhandel och fastighetsförvaltning. beräknas också investeringarna i energisektorn stiga kraftigt. Regeringen har beslutat om att avsätta ca till ett omställningsprogram. Programmet innehåller bland annat stöd till investeringar i mindre vattenkraftverk och vindkraftverk. Potentialen för högre energinvesteringar är också stor. Bland annat har kapitalkvoten i sektorn under sjunkit, något som sannolikt sammanhänger med den osäkerhet som har omgärdat den långsiktiga energipolitiken. Sammantaget beräknas investeringarna inom övrigt näringsliv öka 1997 och 1998. 10.2 Bostadsinvesteringar Bostadsinvesteringarna steg något . Bostadsbyggandet fjärde kvartalet blev dock oväntat svagt. Det temporära investeringsbidragen förefaller ha lett till en tidigareläggning av bostadsproduktion till början . Dessutom har sannolikt osäkerheten om det framtida bostadsfinansieringssystemet bidragit till den låga nivån . Nyproduktionen på bostadsmarknaden har varit liten i förhållande till det långsiktiga behovet vilket leder till stigande fastighetspriser och ökat byggande. Den underliggande bostadsefterfrågan ligger emellertid kvar på en mycket låg nivå trots att de fundamentala faktorerna talar för att en stabil uppgångfas är nära förestående. Räntorna har sjunkit, vakansgraden har stabiliserats och en viss prisuppgång på bostäder har inletts. Vakansgraden, dvs. andelen lediga lägenheter i förhållande till det totala antalet lägenheter, är i en internationell jämförelse relativt låg (3,). I uppgår motsvarande siffra enligt det amerikanska till . Regionalt har vissa bristsituationer redan uppstått.