prop · GK0341 · 1997-01-01 00:00:00 — Det görs bl.a. genom satsningar på pilotprojekt som riktar sig till kvinnor. Företagsskolor för kvinnliga företagare, i småföretagsstyrelse - styrelsepool och Att främja kvinnors uppfinnande är några exempel. fick i uppdrag av dåvarande regeringen att kartlägga villkoren för kvinnor som startar och driver företag. Bakgrunden var arbetslösheten och svårigheten för kvinnor, speciellt i glesbygden, att hitta en inkomstkälla. Resultatet blev att fick i uppdrag att genomföra ett åtgärdsprogram i de regionalpolitiska stödområdena. I 62 kommuner introducerades kvinnliga affärsrådgivare med uppdrag att hjälpa kvinnor som vill starta företag eller utveckla befintliga företag. Projektet är treårigt (1994-1996) men det står redan klart att nästan alla kommuner kommer att fortsätta med verksamheten, som delfinansieras med EU-medel. Inriktningen på åtgärdsprogrammet är: - rådgivning till kvinnor som vill starta företag, - försök att med olika medel underlätta och stimulera kvinnors företagande genom bl.a. kompetenscheckar, utbildning och stipendier, - information och bistånd till organ som arbetar med kvinnors företagande i stödområdet. har lämnat en slutrapport om projektet. Regeringen avser att ta ställning till om och i så fall hur arbetet med att stimulera kvinnors företagande i de regionalpolitiska stödområdena skall fortsätta. uppdrog regeringen åt att sammanställa de utvecklingsperspektiv som följer av de regionala strategier som alla länsstyrelser har i uppdrag att ta fram. skall också göra en samlad bedömning av strategierna. Konsekvenserna för jämställdheten mellan kvinnor och män skall belysas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Som ett led i strävan att få en jämnare fördelning av regionala ut- vecklingsresurser mellan kvinnor och män fick länsstyrelserna i uppdrag av dåvarande regeringen att medverka till att Regionala resurscentra för kvinnor skapades. De skall bl.a. initiera lokala utvecklingsprojekt, medverka till att lokala nätverk för kvinnor bildas samt uppmuntra och genomföra kompetensutveckling. I 23 av 24 län har beslut tagits om att etablera regionalt resurscentrum. Totalt har anslagits för verksamheten. Majoriteten av resurscentra är redan operativa. För att stödja och komplettera dessa centra beslutades att , i samarbete med , skulle ansvara för att ett Nationellt resurscentrum byggs upp. och redovisade hur verksamheten utvecklats och lämnade förslag till fortsatt verksamhet. Regeringen kommer att ta ställning till förslaget. Företagarlån till kvinnor inrättades . Orsaken var bl.a. att olika undersökningar pekade på att kvinnor startar företag med ett betydligt mindre kapital än män. För att kunna ansöka om det s.k. nyföretagarlånet krävdes ett kapitalbehov på , vilket ansågs missgynna kvinnor eftersom deras kapitalbehov ofta var lägre än så. Det särskilda företagarlånet kan ges till både kvinnor som startar företag och till kvinnor som redan driver företag. Lånen kan uppgå till högst och avse maximalt av lånebehovet. t.o.m. utgången av har lånats ut uppdelat på 1 756 lån. Enligt en undersökning baserad på 400 kvinnor som erhållit företagarlånet beräknas den totala sysselsättningseffekten av dessa lån uppgå till ca 3 000 personer på hel- eller deltid fram till utgången av 1995. Lånet har varit mycket efterfrågat. Under första budgetåret avsattes , vilket efter hand utökades, och för /96 anslog regeringen . Företagarlånet kan kombineras med starta-eget-bidrag. Utvecklingen inom IT-området skapar nya yrken och det visar sig att många företag upplever brist på kvalificerad arbetskraft inom detta område. Användningen av IT domineras av män. Regeringen anser därför att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att förbättra kvinnors möjligheter att lära sig IT. beviljade ett bidrag på till Hela ska leva för att med modern informationsteknik öka stöd och rådgivning till lokala utvecklingsgrupper samt för att stimulera och utbilda enskilda och företagare på landsbygden till ökad användning av informationsteknik. Detta stöd riktar sig indirekt till kvinnor som har svårt att finna arbetstillfällen i glesbygden. lämnade en delrapport över den verksamhet som bedrivits sedan projektet startade. kommer särskilt att följa hur dessa medel stöttar kvinnor. Fortsatt arbete för att främja företagandet Mot bakgrund av positiva erfarenheter och som ett viktigt led i arbetet med att öka sysselsättningen kommer regeringen att fortsätta utveckla åtgärder som främjar företagandet. Kvinnors företagande kommer särskilt att uppmärksammas. Ett treårigt program för småföretagsutveckling kommer att inrättas enligt förslag i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). För detta program anvisas för att bl.a. tillsätta en delegation för förenkling av regelverk för småföretagen och för fortsättning av det tillfälliga småföretagarstödet. Regeringen kommer också att se över hur stödet till kvinnliga företagare kan förbättras i olika avseenden. För att granska vissa former av statliga företagsstöd tillsatte regeringen en utredning (dir. 1995:124). Den s.k. Företagsstödsut- redningen (N 1995:09) överlämnade sitt betänkande Kompetens och kapital (SOU 1996:69) . I betänkandet föreslås en rad förändringar som syftar till att stimulera tillväxten i de mindre företagen och öka nyföretagandet bland kvinnor och män. Utredningen föreslog bl.a. att skulle avsätta utökade resurser för företagarlånet till kvinnor. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om att staten i särskilda s.k. ägardirektiv, i samband med bolagsstämman , har anmodat att avsätta en ram för sådan långivning på totalt lägst . föreslog också att möjligheten att bevilja starta-eget-bidrag på halvtid för kvinnor bör uppmärksammas samt att i sitt samordningsuppdrag bör se till att behovet av kvinnliga affärsrådgivare i länet är tillfredsställt. Vissa av utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter utgör underlag för regeringens regionalpolitiska ställningstaganden budgetproposition (prop. 1996/97:1 utg.omr. 19 avsnitt 3). Vidare avser regeringen att följa upp utredningens övriga förslag genom ytterligare utredningar av vissa stödformer. Av betydelse för småföretagsutvecklingen är även det forskningsprogram som utförs av stiftelsen för Småföretagsforskning. Stiftelsen, som är knuten till högskolan i , samordnar småföretagsforskning i hela landet. beviljade medel för stiftelsens forskningsprogram som bl.a. innehåller forskning om kvinnors företagande samt utvärdering och uppföljning av näringspolitiska insatser. Programmet skall genomföras i samråd med . I avsnitt II.5 föreslår regeringen även vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att bl.a. stimulera nyföretagandet, särskilt bland kvinnor. Utbildning har stor betydelse för människors livskvalitet och chanser på arbetsmarknaden. Det är därför en central uppgift för regeringen att säkerställa att flickor och pojkar, kvinnor och män, får utveckla alla sina möjligheter och får en lika kvalificerad utbildning. Genom kommunaliseringen av skolan liksom den ökade självständigheten för universitet och högskolor är och regeringens uppgift främst att ange mål och riktlinjer för verksamheten. Det konkreta, faktiska arbetet utförs på lokal nivå. Det är där det avgörs om jämställdhetsmålen omsätts i praktiken och påverkar det dagliga arbetet. För att betona jämställdhetsarbetets betydelse och påskynda utvecklingen presenterade regeringen propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405). Propositionen innehåller en rad åtgärder avsedda att främja jämställdhet på såväl kort som lång sikt både inom det offentliga skolväsendet och inom högre utbildning och forskning. Trots att ett målinriktat jämställdhetsarbete pågått inom utbildningsområdet har det visat sig att mycket återstår innan det råder jämställdhet i skolan, inom vuxenutbildningen och i högre utbildning och forskning. Enligt 1 kap 2 § första stycket i skollagen (1985:1100) skall alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Således får inte t.ex. kön utgöra grund för eller rent faktiskt leda till särbehandling. Vidare föreskrivs i tredje stycket, samma paragraf, att var och en som verkar inom skolan bl.a. skall främja aktning för varje människas egenvärde. Efter förslag i regeringens proposition 1994/95:164 ändrades skollagens 1 kap 2 § så att den lyder: "den som verkar inom skolan skall främja jämställdhet mellan könen samt bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling". Motsvarande bestämmelser finns också för vuxenutbildningen. Läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolfor- merna, Lpo 94 och Lpf 94, följer upp lagens krav och understryker skolans ansvar för att aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och för att motverka traditionella könsmönster. De jämställdhetsmål som anges i centrala styrdokument skall brytas ned till hanterbara och konkreta mål i skolornas skolplaner och arbetsplaner. Regeringen följer utvecklingen genom återkommande uppföljnings- och utvärderingsrapporter. Jämställdhet som pedagogisk fråga Samhällets värderingar och maktperspektiv påverkar skolan. har skolan en unik möjlighet att under de viktiga barn- och ungdomsåren påverka eleverna och öppna deras möjligheter att vidga sina perspektiv och ta till vara och utveckla sina egna förutsättningar, oberoende av könstillhörighet. Det finns påvisbara skillnader mellan flickor och pojkar i skolan i sättet att vara, i språk, i prestationer, i vad de vill arbeta med och hur de arbetar, i val av ämnen och studieinriktning, etc. De könsbundna valen är kanske lättast att konstatera och därför har jämställdhetsarbetet främst bedrivits inom ramen för skolans studie- och yrkesorientering. Men det finns också påvisbara skillnader i lärarnas sätt att bemöta och bedöma flickor och pojkar i skolan. Ofta utgår undervisningen från pojkarnas situation och läggs upp på deras villkor. Olika undersökningar tyder också på att pojkarna får hjälp med det de inte kan, medan flickorna får stöd och uppmuntran i det de redan kan. I läromedlen saknas ofta flickornas värld och erfarenheter, vilket får konsekvenser för flickornas självkänsla. Härigenom bidrar skolan till att bekräfta och konservera samhällets könsmönster. Regeringen har alltmer betonat att jämställdhet också är en pedagogisk fråga, som förutsätter grundläggande kunskaper om rådande könsmönster och om könstillhörighetens betydelse för lärandet. Detta förutsätter också en insikt om att flickor och pojkar inte utgör några enhetliga grupper, lika litet som vuxna kvinnor och män gör det. Rektor måste som pedagogisk ledare ha ett särskilt ansvar för att undervisningen planeras och läggs upp på ett sådant sätt att eleverna, oavsett kön, får likvärdiga möjligheter till utveckling och lärande. Det handlar om det konkreta arbetet i klassrummet, om processer som är demokratiska och jämställda, och som gynnar alla barns utveckling och lärande. De som verkar i skolan kan inte inta ett könsneutralt förhållningssätt. Om eleverna skall ges utrymme att utveckla sina individuella förutsättningar utan att begränsas av könstillhörighet, måste de i undervisningen bemötas utifrån en kunskap om pojkars och flickors olika erfarenheter samt om vad fördomar om vad som är kvinnligt och manligt betyder i olika sammanhang. Jämställdhet kan därmed inte heller reduceras till en attitydfråga, utan blir också en kunskapsfråga. Lärarna måste i sin undervisning utgå från frågor och perspektiv som intresserar både flickor och pojkar och anknyter till deras ofta olika erfarenheter. I de enskilda ämnena bör lärarna beakta och belysa både kvinnliga och manliga aspekter på ett ämnesområde. Jämställdhetsfrågornas behandling i skolans ämnen är ofta helt beroende av den enskilde lärarens egen inställning, medvetenhet och kunskap. Detta understryker vikten av att höja lärarnas kompetens. Skolan skall vara en sammanhållen skola för alla. En återgång till någon form av flick- och pojkskolor, eller flick- och pojkklasser, är inte önskvärt. Däremot bör försök med olika former av enkönade grupper i speciella sammanhang fortsätta. Sådan verksamhet kan bidra till att öka kunskaperna om och erfarenheterna av hur undervisningen bör utformas för att motsvara både flickors och pojkars respektive kvinnors och mäns förutsättningar och intressen. Regeringen har givit i uppdrag att följa och utvärdera jämställdheten i skolan. utarbetar på grundval av regeringens uppdrag en strategi för jämställdhetsfrågorna och driver ett övergripande projekt som syftar till att bl. a. följa utvecklingen av jämställdheten i skolan och särskilt bevaka att jämställdhetsaspekter tas upp i samband med utvärderings- och utvecklingsarbete inom . Regeringen följer detta arbete med stort intresse. Regeringen har tillsatt en kommitté, (U 1995:04, dir. 1995:19), med uppdrag att belysa det inre arbetet i det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar och att föreslå åtgärder för att stimulera den pedagogiska utvecklingen. Direktiven för kommitténs arbete anknyter i hög grad till vad som sägs i propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) om vikten av att den svenska skolan ger pojkar och flickor, kvinnor och män, en likvärdig utbildning oavsett kön och att verksamheten i skolan bör bygga på kunskap om både likheter och olikheter i kvinnors och mäns livserfarenheter. Kommittén skall således belysa det inre arbetet i skolan, bl.a. ur ett jämställdhetsperspektiv. Kommittén lämnar sin slutrapport . Den parlamentariska kommitté (U 1994:02, dir. 1994:29, tilläggsdir. 1994:128), som tillsatts för att följa den pågående utvecklingen av den nya kursutformade gymnasieskolan, har också uppgiften att belysa hur flickors och pojkars lika rätt till utbildning och möjligheter i gymnasieskolan främjas. Kommittén skall vara verksam . Den skall redovisa sina bedömningar. Forskning har visat att det brister i kvalitén på undervisningen i de naturvetenskapliga ämnena, särskilt i lägre årskurser. Detta missgynnar framför allt flickor. Åtgärder har under en följd av år vidtagits för att förändra undervisningen i både naturvetenskap och teknik i syfte att öka framför allt flickors intresse för dessa ämnen. har anvisat särskilda medel till kommunerna för att anordna sommarkurser för flickor i teknik. Andra exempel på åtgärder är de följande: - Sedan höstterminen 1992 anordnas vid universitet och högskolor behörighetsgivande förutbildning - s.k. basår - för studerande utan tillräcklig behörighet för högskolestudier inom naturvetenskap och teknik. Syftet är att bredda rekryteringsunderlaget till dessa utbildningar. Ett särskilt mål är att stimulera kvinnor att söka sig till dessa utbildningar. /97 uppgår antalet basårsplatser i högskolan till 3 400. Från och med /96 ges denna utbildning även inom den kommunala vuxenutbildningen där antalet basårsplatser /97 uppgår till 4 000. - Försök med fortbildning pågår vid Teknik- och naturvetenskapliga centrum av grund- och gymnasieskolelärare som behöver stärka sina kunskaper i teknik- och naturvetenskap. - Nationella centrum i kemi vid och i fysik vid startades . Ytterligare ett centrum, i teknik vid , startades . Centrumen har till uppgift att stimulera och utveckla grund- och gymnasieskolans undervisning i ämnena i fråga. - På regeringens uppdrag bedriver och ett femårigt projekt kallat och teknik (NOT). (Se avsnittet om högre utbildning och forskning.) I samband med den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU 15, rskr. 1995/96:307) beslöt att en femårig vuxenutbildningssatsning skall genomföras med början och att särskilda statliga medel skall fördelas till kommunerna för detta ändamål. Satsningen kan få en särskilt betydelsefull roll för kvinnor och män i yrken och branscher som drabbas av konjunktur- och strukturförändringar, t.ex. inom kontor, vård och tillverkningsindustri. Utbildningssatsningen kan också aktivt bidra till att bryta den könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden. I propositionen framhålls vikten av att söka okonventionella lösningar när det gäller formerna för utbildningen. I det sammanhanget betonas att särskild hänsyn måste tas till kvinnors och mäns olika arbets- och livssituation. Högre utbildning och forskning I enlighet med regeringens princip för arbetet med jämställdhetsfrågor - mainstreaming (se avsnitt III) - genomsyras politiken för högre utbildning och forskning av ett jämställdhetsperspektiv. Jämställdhet inom den högre utbildningen och forskningen är inte endast en rättvisefråga, utan en demokratisk fråga och en kvalitetsfråga. Universiteten och högskolorna har därför ett ansvar för att vidta åtgärder syftande till en jämnare könsfördelning såväl horisontellt (dvs. till att motverka en uppdelning i kvinnliga respektive manliga ämnesområden) som vertikalt (dvs. att skapa en jämnare könsfördelning på samtliga nivåer) vid det egna lärosätet. med ett sådant långsiktigt förändringsarbete krävs särskilda åtgärder för att påskynda utvecklingen mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Här redogörs för dessa särskilda åtgärder. Regeringen har i enlighet med vad som föreslagits i propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) fördelat medel för att inrätta 30 professurer och 73 forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön. Vidare har via fördelats för att öka antalet doktorandtjänster som innehas av kvinnor. Medlen är beräknade att finansiera cirka 120 tjänster. Perioden närmast efter doktorsexamen är den tidpunkt när många kvinnliga doktorer lämnar den akademiska världen. För att stimulera fler kvinnor att fortsätta sin forskarkarriär och meritera sig internationellt har regeringen fördelat sammanlagt till Humanistisk-sam- hällsvetenskapliga, Medicinska, Naturvetenskapliga och Teknikvetenskapliga forskningsråden för postdoktorala stipendier för kvinnliga forskare. Råden har vidare anvisats under /95 och under /96 för gästprofessurer för kvinnliga forskare. Gästprofessurer ger goda möjligheter att inlemma framstående internationella forskare i svensk forskningsmiljö. Särskilt inom områden som har få svenska kvinnliga forskare kan gästprofessurer innebära inspiration för kvin- nor att söka sig till området i fråga. De forskningsfinansierande organen kan spela en central roll i jämställdhets- arbetet på forskningsområdet. FRN och forskningsråden under , Skogs- och jordbrukets forskningsråd () samt () har enligt sina instruktioner i uppgift att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. För att främja jämställdhetsarbetet generellt har regeringen vidare genomfört förändringar i högskoleförordningens regler (SFS 1993:100) om befordringsgrunder för lärare. Förändringarna tydliggör att det vid behov är tillåtet med positiv särbehandling till förmån för underrepresenterat kön. Vidare har en bestämmelse införts om att båda könen skall vara representerade i tjänsteförslagsnämnderna samt att båda könen skall vara representerade bland de sakkunniga om inte synnerliga skäl finns. Dessutom har en regel införts om krav på redovisning av hur tjänsteförslagsnämnderna har beaktat jämställdhetsaspekten vid bedömningen. Regeringen har även fört in en skyldighet för universitet och högskolor att verka för att studenter inte utsätts för sexuella trakasserier. I syfte att förbättra det statistiska underlaget på utbildningsområdet när det gäller könsaspekten har regeringen förtydligat och kompletterat förordningen (1993:1153, ändrad 1994:1094) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. bildades som enligt sin instruktion inom sitt verksamhetsområde skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Stora resurser satsas på utbyggnad av högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. För att klara expansionen med bibehållen kvalitet är det väsentligt att rekryteringsunderlaget breddas, så att bl.a. antalet kvinnliga studenter ökar. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stimulera ungdomars, och i synnerhet unga kvinnors, intresse för naturvetenskap och teknik. är som tidigare nämnts ett femårigt projekt som och bedriver på regeringens uppdrag. Projektet drivs i samarbete med skolor, högskolor och övriga samhället och syftar till att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Till skillnad från tidigare rekryteringskampanjer riktar sig projektet inte direkt till elever utan till den omgivande vuxenvärlden, särskilt utbildningssystemet. En av grundtankarna bakom projektet är att det för en allsidig utveckling behövs fler kvinnor inom dessa ämnen. För att rekrytera fler elever i allmänhet och kvinnor i synnerhet bör ut- bildningarnas innehåll och uppläggning förändras. Rådet för grundläggande högskoleutbildning, som är en del av Högsko- leverket, bereder ärenden som avser att främja och stödja insatser för att ut- veckla den grundläggande högskoleutbildningens kvalitet och pedagogiska för- nyelse. Inom ramen för ett uppdrag från regeringen att öka rekryteringen av kvinnliga studenter till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har rådet för åren 1992/93 - 1994/95 i nationell konkurrens fördelat medel, till fem projekt. Trots att det ännu är för tidigt att utvärdera resultaten är ökningen av andelen kvinnliga studerande till de berörda utbildningsprogrammen över för- väntan. Regeringen har givit i uppdrag att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett treårigt projekt syftande till förnyelse av ingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. bör därvid främja ett nationellt erfarenhetsutbyte inom området. I uppdraget betonas särskilt vikten av att andelen kvinnliga studerande ökar och av att samtliga studenter bibringas kunskaper om dels de hinder som kvinnor inom mansdominerade yrken möter i form av omvärldens attityder, dels in- sikter om fördelarna med en jämnare könsfördelning. Andra åtgärder är, som har nämnts, den behörighetsgivande förutbildningen (s.k. basår) samt den tidsbegränsade möjligheten att studera naturvetenskap eller teknik med särskilt studiestöd (s.k. NT-svux).Riksdagen beslutade efter förslag i propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. UbU 1992/93:15, rskr. 1992/93:388) att medel skulle anvisas /94 - 1995/96 för jämställdhetsåtgärder inom universitet och högskolor. Ansökningar om medel har kommit in från universitet och högskolor. Regeringen har för budgetåren 1994/95 - 1995/96 fördelat drygt sju respektive . I propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) lägger regeringen flera förslag för att i ökad utsträckning främja forskning med ett genusperspektiv. Finansieringen av förslagen behandlas i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, UO 16). Här redogörs kort för dessa förslag. - 18 tjänster, varav sex professurer, med inriktning mot genusforskning inrättas i ämnena litteraturvetenskap, sociologi, informationsteknologi, folkhälsovetenskap, fysikundervisningens didaktik samt människa-maskin. Regeringen föreslår att 10 miljoner avsätts för ändamålet. - Ett resurstillskott om 4,9 miljoner föreslås för att inrätta ett nytt tema, tema , vid . - Ett sekretariat med uppgift att utreda, skapa opinion, stimulera, dokumentera och informera om genusforskning föreslås inrättas. En resursförstärkning om tillförs för detta ändamål. - Vidare föreslås att centrum/forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning ges höjda bidrag. Utöver de åtta centrum som fått särskilt stöd ges bidrag även till Jämställdhetscentrum i . Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas för dessa centrum.