prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — För den del av djurhälsovården som tidigare finansierats inom ramen för jordbruksprisregleringen föreslås en besparing på ca . Regeringen gör bedömningen att det är rimligt att näringen tar ett större ansvar. En neddragning föreslås även för regionala stöd till jordbruket. Detta är en anpassning till utfallet av förhandlingarna med EU. Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i vissa områden. Den nationella finansieringen av kompensationsbidraget beräknas bli lägre än vad som antogs innan överläggningarna med var avslutade. Besparingar görs på ett antal myndigheters förvaltningsanslag, bl.a. , och . Totalt uppgår besparingarna till ca . Ytterligare besparingar som föreslås är bl.a. inom livsmedelsstatistik, bidrag till skogsbruket och strukturstöd till fisket. Besparingarna sker mot bakgrund av det statsfinansiella läget. I det följande lämnas en sammanfattande redogörelse för avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen. Avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen (mkr) Ekonomisk vårproposition 12 537 Omföringar till/från andra utgiftsområden (UO) + 95 Tillskott av EU-medel + 366 Budgettekniska justeringar + 26 Finansiering av miljöersättningsprogram + 300 Budgetpropositionen 1997 13 324 Dessa avvikelser förklaras närmare i det följande. Omföringar till/från andra utgiftsområden (mkr) - Utökat antal högskoleplatser vid och för forskarassistenter vid Skogs- och jordbrukets forskningsråd (UO 16)+ 10 - Investeringsstöd till jordbruket (UO 19) + 75 - Del av aviserad besparing i UO 23 som tas ut inom UO 21 + 10 - Tillskott av medel till för handläggning av projektansökningar avseende mål-6 medel (UO 1) - 0,2 Finansiering av miljöersättningsprogram (mkr) - Program som aviserades i prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten : Programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt+ 50 Programmet för omställning till hållbar utveckling + 50 Programmet för samarbete och utveckling i + 50 - Förändringar av energibeskattningen + 100 - Finansiering inom område + 50 Tillskott av EU-medel, ej beräknade i den ekonomiska vårpropositionen (mkr) - Miljöersättningsprogram + 300 - Ersättning för rovdjursrivna renar + 15 - Investeringsstöd till jordbruket + 45 - Skogsskadeövervakning + 6 Budgettekniska justeringar (mkr) - Det stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter som tidigare beräknades utbetalas under /96 betalas i stället ut + 27 - övergår från netto- till bruttoredovisning av avgiftsinkomster + 1 - Täckande av förluster av statliga kreditgarantier för lån till byggande av skogsvägar + 1 - Anslaget Interventioner och exportbidrag för jordbruksprodukter har räknats ned -3 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (mkr) Därutöver tillkommer inkomster från avgiftsfinansierad verksamhet som beräknas uppgå till ca för . skall ytterligare beparingar på göras, vilka tills vidare har lagts ut på anslaget B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i budgetpropositionen för . ---------------------------------------------------------------------- | Många av de problem som världen står inför kan enbart bemötas på| | global nivå genom multilateralt samarbete. Som exempel kan nämnas | | globala livsmedelsförsörjningsfrågor, övergripande hälsofrågor för| | människor och djur samt miljöfrågor. Det sistnämnda är till stor del| | liktydigt med uppföljning av miljökonferensen i år | | 1992. Vidare kräver det nationella beslutsfattandet interna- | | utblickar och hänsynstaganden. Detta gäller inte minst | | inom vårt närområde i där det sker stora förändringar som har| | inverkan på vår marknad. Det är av stor vikt att aktivt | | deltar i det internationella samarbetet inom jordbrukets och | | fiskets områden. Det internationella samarbetet inom ansvarsområde utanför EU sker huvudsakligen i större multilaterala organisationer, exempelvis FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och i jordbruks- och fiskerikommittéer men också inom organisationer som Internationella spannmålsrådet (IGC), Internationella rådet för havsforskning (ICES), Unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och åtskilliga andra organ. I detta sammanhang skall också nämnas att ett omfattande samarbete också sker med våra grannländer, huvudsakligen inom ramen för det nordiska samarbetet. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 38,91) 40,0 40,0 37,7 37,4 37,4 37,4 1) Beloppen anges i miljoner kr A.1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1994/95 Utgift 38 8881) 1995/96 Anslag 40 000 Utgiftsprognos 39 996 därav 199637 676 1997 Förslag 37 414 1998 Beräknat 37 414 1999 Beräknat 37 414 1) Beloppen anges i tusental kr Målet för verksamheten är att främja och förbättra internationellt samarbete inom de verksamhetsområden som faller inom ansvarsområde. De utgifter som belastar anslaget är huvudsakligen medlemsavgifter samt kostnader för resor i samband med deltagande i olika möten som de internationella organisationerna anordnar. Den största posten avser kostnaderna för FAO-medlemskapet och utgör närmare tre fjärdedelar av hela anslaget. Vidare används anslaget till att finansiera vissa internationella kon- ferenser/symposier som åtagit sig att stå värd för. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med . En viktig faktor som styr storleken på utgifterna på området är kron- kursutvecklingen, framför allt gentemot den amerikanska dollarn. Eftersom skogsfrågorna numera ligger under Närings- och , förs ett belopp på avseende internationellt skogssamarbete över dit. ---------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 37 414 tkr | ---------------------------------------------------------------------- Det är svårt att entydigt bedöma resultatet för verksamheten då den är uppdelad på flera olika organisationer och inom flera olika sakområden. Generellt kan dock sägas att antingen som enskild medlemsstat, eller genom samarbetet inom EU, aktivt verkar för måttfullhet i organisationernas utgiftsåtaganden, dvs. bättre prioritering av åtaganden och en tydligare styrning liksom en generell avbyråkratisering i olika organ. Beträffande anslaget för respektive planeras inga förändringar i verksamheten. De faktorer som därför påverkar de närmast följande årens utgifter är valutakursutvecklingen och den allmänna kostnadsutvecklingen. Regeringen anser att den internationella verksamhet som ligger inom ansvarsområde skall fortsätta i oförändrad omfattning och med förnyade ansträngningar för att förbättra resursutnyttjande både avseende verksamheten i de internationella organen och avseende den resterande delen av anslaget. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . 5 Jordbruk och trädgårdsnäring -------------------------------------------------------------------- | Regeringen anser att fortsatt reformering av den gemensamma | | jordbrukspolitiken är av stor vikt. Utgångspunkterna bör vara en| | ökad marknadsorientering, avreglering och konsumentanpassning | | av jordbrukspolitiken samt en större miljöhänsyn syftande till | | ett långsiktigt hållbart jordbruk. | | Överkompensationen inom vegetabiliesektorn bör minskas genom | | ett avskaffande av exportbidrags- och avgiftssystemen samt | | kravet på träda. | | Vad gäller nötköttsmarknaden anser regeringen att obalansen på | | den gemensamma marknaden kortsiktigt bör lösas genom att priset | | ges en ökad roll. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att återupp-| | rätta konsumenternas förtroende för nötkött. Dessutom bör produk-| | tionsformerna ändras i en mer extensiv riktning med god miljö- | | anpassning och hög kvalitet i djuromsorg. | | Insatserna för att utveckla jordbruket mot en ekologiskt | | hållbar produktion ökar genom att ytterligare medel | | avsätts inom ramen för jordbrukets miljöprogram. | | På regeringens initiativ har flera förslag till aktionsplaner | | och handlingsprogram för att minska riskerna vid användningen av| | bekämpningsmedel, öka den ekologiska produktionen samt för att | | bevara den biologiska mångfalden och odlingslandskapets kultur- | | värden tagits fram. Detta sker som ett led i arbetet med att | | minska jordbrukets miljöbelastning och skapa goda betingelser | | för biologisk mångfald i odlingslandskapet. medlemskap i förutsätter ett deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Detta har inneburit att livsmedels-politiska beslut om en inhemsk avreglering har ersatts med nya regleringar, vilka i många fall är mycket detaljerade. Arbetet inom sektorn har därför till övervägande del inriktats mot att administrera dessa ersättningssystem och regleringar. Även om den gemensamma jordbrukspolitiken har många principiella likheter med den som gällde års livsmedelspolitiska beslut, är skillnaderna betydande. erfarenheter har därför bara kunnat utnyttjas i begränsad omfattning. Detta har lett till administrativa inkörningsproblem. Informationsbehovet, dels mellan myndigheter och dels från myndigheterna till jordbrukarna, har varit mycket stort. Till detta kommer att vissa stödformer, i första hand miljöstöden, introducerats i full omfattning först . Erfarenheterna ger en begränsad vägledning när man skall bedöma hur ändamålsenliga nuvarande arbetsformer är. Chefen för tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare med uppgift att göra en uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitikens administrativa konsekvenser för länsstyrelserna, och andra berörda myndigheter (dir. 1995:83). överlämnade utredaren sitt betänkande Administrationen av EU:s jordbrukspolitik i (SOU 1996:65). Betänkandet har remissbehandlats. Ett flertal remissinstanser har föreslagit kompletterande utredningsinsatser. Ärendet bereds inom . presenterade sin rapport med förslag till alternativa strategier för utvecklingen av relationerna med länder i inför en framtida utvidgning. Skälen till att just jordbruket identifierats som en viktig fråga i samband med den framtida utvidgningen är bl.a. sektorns relativa storlek i ett antal av de Central- och Östeuropeiska länderna och de svårigheter som kan uppstå i samband med en integrering av dessa stater i den gemensamma jordbrukspolitiken i dess nuvarande form. I rapporten identifieras tre alternativa utvecklingsvägar för den framtida jordbrukspolitiken; en oförändrad situation, en radikal reformering eller en fortsatt utveckling av reform. Rapportens slutsats är att en fortsatt utveckling av CAP-reform är den väg gemenskapen bör välja. Utgångspunkterna för den gradvisa avvecklingen är ökad konkurrenskraft, en integrerad landsbygdspolitik och administrativa förenklingar. Detta synsätt ligger väl i linje med regeringens tidigare uttalanden angående nödvändiga förändringar av CAP. Chefen för tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en parlamentarisk kommitté med uppgift att från svensk utgångspunkt utarbeta ett samlat förslag till reformer av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och en strategi för reformernas genomförande (dir. 1995:109). Syftet med reformerna skall vara att marknadsorientera, avreglera och miljöanpassa CAP. Bakgrunden till uppdraget är dels en växande kritik mot CAP, även i dess reviderade form, dels de nya krav som ställs på CAP vid en utvidgning av EU mot öst. Även de åtaganden rörande neddragningar av internstöd, direktbidrag och exportsubventioner som följde av Uruguayrundan samt besluten vid om miljö- och utveckling ingår i bakgrunden. Utredningen skall presentera sitt betänkande . I det följande redovisar regeringen sin uppfattning om hur EG:s regleringar påverkat det svenska jordbruket och hur skall arbeta för en fortsatt reformering inom olika områden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Enligt beräkningar gjorda av har lönsamheten inom jordbrukssektorn ökat totalt sett. I detta sammanhang bör också erinras om att åtgärder vidtogs före medlemskapet i syfte att minska skillnaderna i pris-, stöd- och kostnadsnivåer mellan och EU. För den svenska vegetabiliesektorn innebar detta att priser och stöd bibehölls på en högre nivå än vad som skulle varit fallet om 1990 års livsmedelspolitiska beslut fullföljts. Lönsamheten inom vegetabilieproduktionen har ökat väsentligt, medan lönsamheten inom animaliesektorn har legat på oförändrad eller något lägre nivå än vad som gällde före medlemskapet. De höga världsmarknadspriserna på spannmål har bidragit till en över- kompensation av sektorn i förhållande till den stödnivå som reform av CAP syftade till. I kombination med de sänkta krav på uttagen areal som beslutats innebär detta att spannmålsarealen i ökar. På grund av den ogynnsamma prisrelationen gentemot spannmål har däremot oljeväxtarealen halverats. har i förespråkat åtgärder för att minska överkompensationen genom att i praktiken avskaffa exportbidrags- och avgiftssystemet samt kravet på träda. Kommissionen har lagt fram förslag om minskade arealbidrag för att finansiera åtgärder på animalieområdet. En reform inom mjölksektorn har mycket hög prioritet. Utgångspunkten bör vara en marknad i balans, varvid priset ges en ökad betydelse. bör kvotsystemet avskaffas. Nötköttsmarknaden i EU har påverkats kraftigt av den s.k. BSE-krisen (galna ko-sjukan). Konsumtionen har minskat och priserna har fallit, i vissa länder mycket kraftigt. Betydande obalans på marknaden har blivit följden. I har effekterna emellertid varit begränsade. Den svenska linjen i EU har varit att obalansen på den gemensamma marknaden kortsiktigt bör lösas genom att priset ges en ökad roll. Ett sänkt pris leder såväl till ökad efterfrågan som till minskad produktion. Om en oacceptabelt låg lönsamhetsnivå blir följden bör ökat direktstöd för en begränsad period kunna diskuteras. Kraftfulla åtgärder måste också vidtas för att återupprätta konsumenternas förtroende för nötkött. har bl.a. drivit frågan om ursprungsmärkning av kött. Vidare har understrukit att produktionsformerna bör ändras i en mer extensiv riktning med god miljöanpassning och hög kvalitet i djuromsorg. Struktur- och miljöåtgärder inom jordbruket har beslutat att införa olika, av EG medfinansierade strukturstöd, till jordbruket. Syftet med stöden är bl.a. att öka livsmedelssektorns kon- kurrensförmåga, att underlätta strukturomvandling och att utjämna regionala skillnader. Jordbruket kompenseras också för kostnader för vissa vidtagna miljöåtgärder. Såväl de av gemenskapen medfinansierade stöden som nationellt finansierade stöd måste godkännas av . De strukturåtgärder som inriktas på jordbruk och livsmedelsindustri brukar sammanfattas under beteckningen mål 5a-stöd. Gemenskapens stödandel finansieras av jordbruksfondens (FEOGA:s) utvecklingssektion. Genom reform av den gemensamma jordbrukspolitiken tillkom ytterligare tre stödåtgärder. Då infördes obligatoriska program för skogliga åtgärder på jordbruksmark och för kompletterande miljöåtgärder i jordbruket samt ett frivilligt program för förtidspensionering. Gemenskapens stödandel finansieras av FEOGA:s garantisektion. Förutom dessa direkt jordbruksinriktade åtgärder finns inom gemenskapens regionalpolitik även andra stödprogram vilka bl.a. syftar till att utveckla landsbygd och svaga regioner. Mål 6 är ett program som syftar till att främja näringsutvecklingen i extremt glesbefolkade regioner - området är geografiskt avgränsat till nordligaste och . Mål 5b innehåller ett åtgärdsprogram för landsbygdsutveckling i vissa geografiskt avgränsade områden som bl.a. karaktäriseras av låg BNP per capita och hög andel sysselsatta i jordbruket. Dessa stödåtgärder finansieras förutom av FEOGA:s utvecklingssektion också av EG:s regional- och socialfonder. har godkänt ett antal svenska förslag om struktur- och regionalstöd samt ersättningar för miljöåtgärder. I det följande föreslås att resurser avsätts på statsbudgeten för att finansiera den svenska delen av utgifterna för dessa åtgärder. har för regeringen presenterat flera förslag till aktions- planer och handlingsprogram för att minska riskerna vid användningen av bekämpningsmedel, öka den ekologiska produktionen och bevara den biologiska mångfalden. Dessa innehåller värdefulla förslag på hur jordbrukets miljöbelastning skall minskas och hur goda betingelser för biologisk mångfald kan skapas inom ramen för sektorsansvaret. Förslagen har remissbehandlats. Även i fråga om åtgärder för att minska jordbrukets växtnäringsläckage och ammoniakavgång pågår arbete på sektorsmyndigheten. De presenterade aktionsplanerna och handlingsprogrammen utgör en viktig del i jordbrukets fortsatta miljöanpassning mot en långsiktigt hållbar produktion på ekologisk grund. Regeringen föreslår i det följande att resurser avsätts för att påbörja genomförandet av de föreslagna handlingsprogrammen. Det av EG medfinansierade miljöprogrammet för jordbruket ersätter jordbrukaren för de kostnader och inkomstbortfall som följer av ett miljöåtagande enligt programmet. Miljöprogrammet är utöver lagstiftning, miljöavgifter och samhällets insatser av information, utbildning och rådgivning samt forskning och försöksverksamhet ett viktigt medel för att uppnå miljömålen. Miljöprogrammet kommer att utvärderas . Regeringen bedömer, att det härvid är angeläget att uppmärksamma i vilken utsträckning olika åtgärder i presenterade aktionsplaner och program kan samverka för att på ett effektivt sätt uppnå miljömålen för jordbruket. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Chefen för tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare för att utarbeta ett administrativt system för vattenanknutna miljö- och resursfrågor, i vilket även jordbrukets miljöpåverkan ingår (dir. 1996:57). Insatserna för att utveckla jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion ökar genom att ytterligare medel avsätts inom ramen för jordbrukets miljöprogram. Regeringens målsättning är att den föreslagna nivåhöjningen och utvärderingen så långt möjligt skall kunna bedömas i ett sammanhang. Det är angeläget att åtgärderna skall kunna utformas så att de ger den bästa sammanlagda miljöeffekten och att eventuella förändringar kan genomföras och utfomas så att de ger ett för brukaren översiktligt och hanterbart system. har vidare tagit ställning till förslag om att utforma ett investeringsstöd till jordbruket (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) och ett program för skogliga åtgärder på (prop. 1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr. 1995/96:100). Förslag till dessa åtgärder kommer att överlämnas till kommissionen . inträde i den gemensamma jordbrukspolitiken har medfört att svensk jordbruksnäring, förädlingsindustri och handel inom ramen för kan komma i åtnjutande av flera nya stödformer. Med tanke på att har uttalat höga målsättningar vad gäller beivrande av oegentligheter och uppföljning av resursutnyttjande anser regeringen det vara av särskild vikt att tillräckliga resurser avsätts så att kontroll- och tillsynsverksamheten kan bedrivas på ett fullgott sätt. För att uppnå en långsiktigt acceptabel nivå är det viktigt att resurser kontinuerligt tillförs under hela implementeringsskedet fram till dess att systemen och kontrollfunktionerna färdigutvecklats. Brister på dessa områden kan medföra såväl en reducering av ersättningar från FEOGA för redan utbetalade bidrag som ekonomiska sanktioner som belastar statsbudgeten. Som exempel kan nämnas krav på ett digitalt kartsystem för arealbidragskontroll som skall införas och som därefter behöver årlig ajourhållning till en beräknad kostnad av . Detsamma gäller för den exportbidragskontroll som ansvarar för vilken måste bedrivas på ett visst sätt för att uppfylla de förpliktelser EU ålagt medlemsstaterna. Den årliga kostnaden har bedömts till ca . Ytterligare en viktig komponent är vilka resurser som kan avsättas för såväl intern som extern information. Skälet till detta är att minimera tidsåtgången i ansökningsförfarandet och att uppnå en konsistent handläggning på länsstyrelsenivå. Utöver dessa verksamheter och projekt bör i mån av medel extra resurser avsättas för olika projekt som innebär anpassningar till de särskilda krav som regelverket ställer på medlemsländernas administration. Detta gäller bl.a. intern samordning av exportbidragskontroll, utveckling av system och kontrollfunktion för miljöstödsprogrammen, arbete med fördjupad internrevision, s.k. controllerfunktion, ökad bevakning av EG:s kontroll- och administrationskrav, utökat juridiskt stöd samt samordning av utbetalningsrutiner och uppbyggnad av ADB-baserade kontrollrutiner. har bifallit regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150, 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) om extra resurser för förstärkning av kontrollfunktionen i staten med för (utgiftsområde 2, anslaget B 20. Kontrollfunktionen i staten). Regeringen avser att av dessa medel avdela resurser för att bedriva långsiktig projektverksamhet inom ramen för en anpassning till för den gemensamma jordbrukspolitiken. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 3 045,81)15 970,8 13 204,0 7 672,2 11 032,7 10 989,7 10 996,7 1) Beloppen anges i miljoner kr Av anslaget för utgörs 7 av ersättningsbelopp (inkl. ränteutgifter) som är obligatoriska enligt och utgörs av från EG medfinansierade utgifter. Återbetalade omställningsstöd belastar utgiftsprognosen för /96 som negativ kostnad. Då dessa pengar skall bruttoredovisas mot inkomsttitel belastar de i fortsättningen inte heller anslaget. -------------------------------------------------------------------- 1994/951)Utgift 1 114 176 2) Anslagssparande 47 219 1995/96 Anslag 345 300 Utgiftsprognos -445 330 därav 1996 -180 983 1997 Förslag 183 114 1998 Beräknat 189 471 1999 Beräknat 195 744 1)Anslagen , Rådgivning och utbildning, Omställningsåtgärder i jordbruket m.m., Köp och försäljning av mjölkkvoter 2)Beloppen anges i tusental kr har som övergripande mål att inom jordbrukets och rennäringens områden arbeta aktivt för en konkurrenskraftig, miljöanpassad och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. har av regeringen fått till uppgift att följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna, bistå regeringen och medverka i arbetet med internationella frågor och förhandlingar samt medverka i strävan att uppnå en från samhällsekonomisk synpunkt mer effektiv och miljöanpassad jordbrukspolitik inom EU. skall även vidta åtgärder i syfte att säkerställa ett gott hälsotillstånd hos husdjuren och genomföra skärpta djurskyddskrav, förebygga spridning av och bekämpa växtskadegörare och smittsamma djursjukdomar, åstadkomma ett rikt och varierat odlingslandskap, bevara den biologiska mångfalden och se till att jordbrukets belastning på miljön blir så liten som möjligt samt skapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden.Jordbruksverket har även till uppgift att vara fondkoordinator för EG-stöd. Den stora skillnaden mellan utgift för /95 och anslagna medel för /96 beror på att kostnaderna för det svenska omställningsprogrammet belastade anslaget med under /95 medan dessa kostnader beräknades minska till för /96. Den negativa utgiftsprognosen för /96 innefattar återbetalade omställningsstöd med . För har /96 inneburit att huvuddelen av verkets resurser koncentrerats på utveckling och administration av för aktuella stödsystem inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Till följd av detta ökades också resurser för detta budgetår. Vidareutveckling och förbättring av dessa administrativa system kommer att fortsätta för att möta de krav som ställs från och från berörda intressenter inom landet. Som nämnts ovan har verksamhet till betydande del kommit att inrikta sig på tillämpningen av EG:s regleringar och stödsystem.