prop · GK03156 · 1997-01-01 00:00:00 — I propositionen till LSS anges att avvecklingen skall ske i beaktande av situationen för vårdhemshemspersonalen och de ekonomiska konsekvenserna för huvudmännen. Av följande sammanställning framgår att avvecklingen av vårdhem fortgått i snabb takt den senaste Antal vårdhem 200 110 59 Antal boende 9200 4000 1269 Sex län har avvecklat alla sina vårdhem och för de flesta övriga är vård- hemsavvecklingen inne i ett slutskede. avvecklades 26 vårdhem och 533 personer flyttade ut till annat boende, i flertalet fall till en gruppbostad enligt LSS. av vårdhemsavvecklingen 1996 visar att det kommer att återstå endast 16 vårdhem med ca 300 boende vilket framgår av följande sammanställning Antal vårdhem 59 28 16 Antal boende 1269 624 257 De vårdhem som planerar avveckling har påbörjat avvecklingsprocessen. Det låga antalet genomförda individuella prövningar enligt införandelagen visar dock att planeringen för enskilda personer är eftersatt. 3.5 Personer som flyttat ut från I propositionen (1992/93:159) till LSS betonas att det är väsentligt att ut- flyttningen från vårdhemmen sker med varsamhet och med hänsynstagande till och efter samråd med varje enskild individ. En stor andel personer med omfattande omvårdnadsbehov har flyttat från vårdhemmen. Det finns breda erfarenheter av lämpliga bostadsformer och stöd för personer med omfattande funktionshinder. De som flyttar ut från vårdhemmen kan därför erbjudas både ett bättre boende och större möjligheter till individuellt stöd än vad som kunde ges på vårdhemmen. Flera studier visar att inte minst anhöriga är mycket nöjda efter utflyttning med det alternativa boendet för sitt barn. har genomfört en studie av den slutliga avvecklingen av vård- hemmen i . Undersökningen bekräftar erfarenheten att såväl äldre personer som personer med omfattande stödbehov hade stora fördelar av utflytt- ningen. anser att de integrerade boendeformer som erbjuds vid utflytt- ning från vårdhem ger ett mycket gott omhändertagande av personer med omfattande funktionshinder. 3.6 Personer som bor på vårdhemmen bodde 1269 personer med utvecklingsstörning på de återstående 59 vårdhemmen. uppföljningsrapport av vårdhemsavvecklingen gjordes en beskrivning av samtliga personer som bodde på vårdhem avseende ålder, grad av utvecklings- störning och ytterligare svåra funktionsnedsättningar. Beskrivningen visar att ca en tredjedel var ålderspensionärer och lika många bedömdes ha en grav utvecklingsstörning. bedömdes ha en eller flera funktionsnedsättningar utöver utvecklingsstörningen. För att ytterligare undersöka dessa aspekter har en jämförelse gjorts av an- givna omvårdnadsbehov hos personer som enligt planerna till 1994 beräknades flytta ut från vårdhemmet efter 1995 och personer som av olika skäl ej beräknades flytta. Jämförelsen bygger på kriterierna hög ålder (eller äldre) och/eller grav utvecklingsstörning och/eller andra omfattande funktionsnedsättningar. Studien visar att nästan hälften av dem som inte hade planerad utflyttning varken var ålderspensionärer eller hade en grav utvecklingsstörning eller ett annat omfattande funktionshinder. Antalet som uppfyller ett av dessa kriterier är lägre än de som planeras flytta och skillnaden blir ännu större vid två kriterier. Endast två personer som planerades flytta 1996 eller senare uppfyllde alla tre kriterierna. slutsats är att det stora flertalet som bor på vårdhem inte har ett mer omfattande omvårdnadsbehov än de som flyttat ut tidigare. 3.7 Vårdhem utan avvecklingsplan I bilaga 4 redovisas uppgifter för de vårdhem som saknar avvecklingsplan och huvudmännens motiv för att ej utarbeta avvecklingsplaner. Uppgifterna har in- hämtats via en enkät som sänts ut till de berörda huvudmännen . Detta förklarar vissa skillnader från uppgifterna i upp- följningsrapport , som baseras på uppgifter som inhämtats . I ( Bilaga 3) redovisas 16 vårdhem som saknade avvecklingsplan. För fem av dessa med 93 boende har huvudmännen i samband med detta uppdrag redovisat avvecklingsplaner. För ytterligare fem vårdhem med 84 boende förs diskussioner om ändrad verksamhetsinriktning, ombyggnad eller avveckling utan att någon avvecklingsplan har utarbetats. För resterande sex vårdhem med 80 boende planeras inga särskilda åtgärder. På dessa vårdhem bor många äldre. Huvudmännens motiv för att ej planera för avveckling är att de boende och deras gode män ej efterfrågat någon förändring eller annat Huvudmännen för vårdhem som saknar avvecklingsplan har tillfrågats om vårddygnskostnader 1996 för respektive vårdhem samt kostnader för alternativboende i kommunen. I de fall kostnad för daglig verksamhet ej angivits har den beräknats till per dag. Kostnaden baseras på en totalinventering i ett län samt uppgifter inhämtat från CMT. Alla boende förutsätts ha tillgång till daglig verksamhet. Vårdhem Dygnskostnad* Beräknad kostnad för LSS boende* Simrishamnshemmet Uppgifter saknas Uppgifter saknas 1150 1150 Höglunda 1805 Uppgifter saknas Backen 2216 1646 1065 1614 Lövängen 1187 952 Ingridshem 1530 1780 Sjungande Dalen Uppgifter saknas Uppgifter saknas Betesta 1195 1603 Älvbacka 1266 1633 Uppgifter saknas *Kostnad för daglig verksamhet ingår om ej annat anges. Sammanställningen visar inget entydigt mönster. I några fall bedöms vårdkostnaden lägre och i några fall högre. Sannolikt blir den genomsnittliga kostnaden ej högre för LSS boende än för vårdhemsboende. Flertalet huvudmän anger också andra skäl än ekonomiska för att ej upprätta avvecklingsplaner. Däremot påverkar tidpunkten för slutår huvudmannens kostnader. Med hänsyn till detta och för att inte rubba de planer som upprättats av huvudmännen bör ett ev slutår ej ligga . Kostnadsfördelningen mellan huvudmännen påverkas sannolikt ej av att ett slutdatum sätts upp. Utflyttning från vårdhem kan i och för sig medföra en kostnadsförskjutning från kommun till stat om den enskilde söker och beviljas personlig assistans. Utvecklingen visar emellertid ej någon sådan 3.10 Överväganden och slutsatser uppföljning av vårdhemsavvecklingen visar: * att de personer som flyttat från vårdhem ofta har mer omfattande funk- tionshinder än de som bor kvar. * att de som bor på vårdhem utan avvecklingsplan inte har mer omfattande funktionshinder än de som bor på vårdhem där avveckling planeras. * att huvudmännen inte anger högre driftskostnader för alternativboende som huvudmotiv för att ej fastställa slutdatum för avveckling av sina vårdhem. * att alternativen till vårdhemsboende ej medför sådana merkostnader att de lägger hinder i vägen för en avveckling. 4.1 Vård utan samtycke har i ett antal underlagsrapporter visat att merparten av de personer som varit föremål för vård utan samtycke och de som är inskrivna på specialsjukhus eller vårdhem med stöd av 35 § kan få en mer adekvat vård i boende och omsorg om detta anpassas efter den enskildes förutsättningar och behov. Sådan vård och omsorg har i flertalet fall kunnat ges med stöd av socialtjänstlagen och LSS. De möjligheter till vård utan samtycke som erbjuds via kriminalvården eller med LVM, LVU, LPT och LRV tillgodoser enligt mening väl de behov som kan uppstå trots att det finns osäkerhet i något enstaka fall. En förutsättning för att personer med utvecklingsstörning skall tillförsäkras adekvat vård och omsorg även då de är intagna för vård inom kriminalvård och rättspsykiatri är dock att dessa instanser var och en för sig och i samverkan anvisar särskilda resurser och anpassar och utvecklar sådana insatser att personer med utvecklingsstörning kan erhålla vård och omsorg anpassat till deras särskilda behov. konstaterar att det finns ett antal personer som trots att de ej är aktuella för vård inom LRV eller kriminalvården, kommer att kräva omfattande och speciella åtgärder inom ramen för det kommunala ansvaret. Sådana åtgärder måste utarbetas i samverkan mellan berörda vårdgivare och med utgångspunkt från den enskilde personens behov och förutsättningar. I dessa fall handlar det om personer som ej uppfyller kraven för intagning till LRV- eller LPT - vård trots att de kan vara till skada för sig själva eller andra. Erfarenheterna från de alternativa boende och omsorgsformer där man erbjuder omfattande och kvalificerade insatser som utvecklats visar att behovsanpassade insatser som utförs av kvalificerad personal, skräddarsys för den enskilde och där olika vårdgivare samverkar kan utgöra goda alternativ till vård utan samtycke på specialsjukhus eller vårdhem. Borttagandet av de möj- ligheter till tvång som införandelagen medger innebär emellertid inte enligt mening att samhällets behov av individualprevention sätts ifråga. Tidpunkten för utskrivning från den rättspsykiatriska vården är bl a avhängiga kommunernas förmåga och möjlighet att planera och organisera skräddarsydda lösningar som tillgodoser de aktuella personernas behov av omsorg och tillsyn. föreslår därför att ett kommunalt betalningsansvar införs i de fall en kommun ej kunnat bereda lämpligt boende och omsorg för en person med utvecklingsstörning som är intagen för vård inom LRV och där har befunnits färdigbehandlad. För att garantera verksamhetens kvalité när det gäller dessa frågor som kräver särskilda insatser finns också särskilda behov av en aktiv tillsyn. Denna bör ske i nära samverkan mellan tillsynsmyndigheterna för socialtjänst och hälso- och sjukvård. För att nå resultat kan det finnas behov av att den sociala tillsynen ges samma sanktionsmöjligheter eller motsvarande som hälso- och sjukvårdens tillsyn. 4.2 Avveckling av vårdhemmen konstaterar att merparten av vårdhemmen kommer att vara avvecklade . För elva vårdhem har slutpunkt för avvecklingen ännu ej fastställts. För hälften av dessa förs diskussioner om avveckling eller förändring av verksamheten. På resterande vårdhem bor en hög andel gamla personer med utvecklingsstörning. är positiv till att vårdhem där det bor gamla personer utvecklas till olika former av äldreboende av god kvalitet och anpassade till utvecklingsstördas särskilda behov. Krav på avveckling av samtliga vårdhem kommer enligt vissa huvudmän att medföra merkostnader. För de huvudmän som redan utarbetat avvecklingsplaner kommer ett sådant krav att ändra förutsättningarna för avveckling vilket kan bli till men för verksamheten. En sådan snabbavveckling är enligt mening inte till gagn för de personer som bor på de aktuella vårdhemmen. anser av ovanstående skäl att * fastställande av slutår utgången av 1999 skulle försvåra vissa huvudmäns planering * slutår för avvecklingen bör ligga så nära i tiden att huvudmännen påbörjar förberedelser för en planerad avveckling i den mån de inte redan gjort detta. Slutåret bör därför ligga inom den närmaste * mycket talar för att en lämplig tidpunkt för slutavveckling är 1999 12 31. är en rimlig tidsperiod för att huvudmännen skall kunna skaffa fram boendealternativ för de personer som bor på vårdhemmen inklusive de som ev bor där med stöd av vård utan samtycke. Förslag till lag (1996:000) om avveckling av specialsjukhus och vårdhem 1 § Befintliga specialsjukhus skall vara avvecklade . 2 § Om en patient är intagen på ett specialsjukhus skall länsrätten i det län där vårdinrättningen är belägen , efter anmälan av chefsöverläkaren*, besluta om vårdens upphörande eller om förutsättningarna i punkterna 1-3 i 4 § 1 st LRV är uppfyllda, om vårdens övergång till rätts- psykiatrisk vård. Vad som sagts i första stycket gäller också patient som är intagen på vårdhem oberoende av eget samtycke. Anmälan skall i sådant fall göras av vårdföre- * From 1997 01 01 av verksamhetschefen eller den han delegerat uppgiften till 3 § Efter får nyintagning av person på vårdhem oberoende av samtycke ej ske. Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård Beslut om rättspsykiatrisk vård ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Föreskrifter om beslut 3 § Föreskrifter om beslut av domstol om överlämnande av domstol om överlämnande till rättspsykiatrisk vård till rättspsykiatrisk vård finns i 31 kap. 3 § brotts- finns i 31 kap. 3 § brotts- balken. balken och i lagen (1997:000) om avveckling av specialsjukhus och Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektör . I den slutliga handläggningen har vidare deltagit överdirektör , överdirektör , chefsjurist , samordnare och projektchef . Utredare har varit före- Bilaga 1Referens och kontaktgrupper Bilaga 2Vårdhemsavvecklingen - Bilaga 3Juridiska konsekvenser av avveckling av Salberga specialsjukhus (1995) Frågan om konvertering från vård i specialsjukhus ellervårdhem till rättspsykiatrisk vård (1995) Bilaga 4Svar på enkät till huvudmän med vårdhem utan avvecklingsplan av tvångsvård enligt 35 § om- sorgslag och fastställande av tidpunkt för slutlig avveckling av specialsjukhus och vårdhem för utvecklingsstörda. Remissinstanser: ombudsmän, , , Kammar- rätten i , Länsrätten i , Riksåklagaren, , , , Handikappombuds- mannen, Statskontoret, Kommittén (S 1995:11) för vissa frågor om psykiatrisk tvångsvård m.m., , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, Sala kommun, Säters kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , i , i , i , , , , , ungdomar och vuxna, . 2.1 Förslag till lag om avveckling av specialsjukhus och vårdhem Härigenom föreskrivs följande. 1 § Specialsjukhus för vård av psykiskt utvecklingsstörda som inrättats enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda skall vara avvecklade . Vårdhem för vård av psykiskt utvecklingsstörda som inrättats enligt den lagen skall vara avvecklade . 2 § Personer som vid avvecklingen är intagna för vård på specialsjukhus på grund av en domstols dom enligt 31 kap. 3 § i dess lydelse före , skall anses genom domen ha överlämnats till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Ett beslut om försöksutskrivning eller utskrivning enligt 42 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda skall därvid anses som ett beslut enligt 16 § lagen om rättspsykiatrisk vård. Har någon prövning av vården inte skett före det att patienten överfördes till rättspsykiatrisk vård skall anmälan enligt 16 § lagen om rättspsykiatrisk vård göras från det att patienten överfördes till rättspsykiatrisk vård. 3 § Personer som varit intagna på kriminalvårdsanstalt när de skrivits in i spe- cialsjukhus med stöd av 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda skall vid avvecklingen anses intagna för rättspsy- kiatrisk vård enligt 4 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. 4 § Om andra patienter än de som avses i 2 eller 3 §§ är intagna för vård på specialsjukhus eller vårdhem med stöd av 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, skall de vid avvecklingen undersökas för vårdintyg enligt 4 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Om vårdintyg utfärdas skall patienten överlämnas till en sjukvårdsinrättning där frågan om intagning för tvångsvård skall prövas enligt 6 § lagen om psykiatrisk 5 § Om patienter som avses i 2 eller 3 §§ är utskrivna på försök vid avvecklingen eller om de har tillstånd att vistas på egen hand utanför sjukhusområdet, skall de anses ha tillstånd att vistas utanför sjukvårdsin- rättningens område under återstoden av vårdtiden respektive under del av vårdtiden enligt 10 eller 11 §§ lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Sådana särskilda föreskrifter eller ett sådant förordnande om att patienten skall ställas under tillsyn av lämplig person som har meddelats med stöd av 39 § andra stycket lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, skall därvid anses utgöra särskilda villkor enligt 10 § lagen om rättspsykiatrisk vård. Om patienter som avses i 4 § är utskrivna på försök vid avvecklingen eller om de har tillstånd att vistas på egen hand utanför sjukhusområdet, gäller i stället att den medicinskt ansvarige läkaren vid vårdinrättningen får bedöma om patienten i fortsättningen skall anses ha tillstånd till vistelse utanför sjukvårdsinrättningen enligt 25 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Läkaren får då också bedöma om sådana särskilda föreskrifter eller ett sådant förordnande om att patienten skall ställas under tillsyn av lämplig person som har meddelats med stöd av 39 § andra stycket lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, skall anses utgöra särskilda villkor enligt 25 § lagen om psykiatrisk tvångsvård. Uppgifter om patienten skall i så fall lämnas till den sjukvårdsinrättning som i fortsättningen skall ha behandlingsansvaret för patienten. 6 § Om ett mål hos allmän förvaltningsdomstol enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda inte är slutligt avgjort vid avvecklingen av den institution där patienten vistas, skall domstolen i stället avgöra målet i enlighet med bestämmelserna i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård när det gäller patient som avses i 2 eller 3 §§ eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård beträffande patient som avses i 4 §. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1652) om ändring i lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade dels att 7 § i dess lydelse enligt lagen (1996:1652) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1652) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Specialsjukhus och vårdhem får användas för sitt hittillsvarande ändamål tills de har avvecklats helt. För innehållet i verksamheten och för verksamhetens bedrivande i övrigt gäller bestämmelserna i den nya lagen i tillämpliga delar. För avgifter gäller dock 4 § införandelagen till omsorgslagen i stället för 19 och 20 §§ nya lagen. För specialsjukhusen tillämpas därutöver bestämmelserna i 16 § första stycket och 27-30 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). ------------------------------------------------------- Nyintagning i Nyintagning i specialsjukhus eller i specialsjukhus eller i vårdhem får inte ske i annat vårdhem får inte ske. För den fall än när det är fråga om vård som bedrivs i special- vård oberoende av samtycke. sjukhus och vårdhem fram För sådan vård gäller tills dessa har avvecklats fortfarande i tillämpliga gäller fortfarande i delar 6 och 7 §§ inför- tillämpliga delar 6 och 7 §§ andelagen till införandelagen till omsorgslagen. I mål i allmän I mål i allmän förvaltningsdomstol angående förvaltningsdomstol angående utskrivning från vårdhem inskrivning i eller eller specialsjukhus en- utskrivning från vårdhem ligt 35 § lagen (1967:940) eller specialsjukhus angående omsorger om vissa enligt 35 § lagen psykiskt utvecklingsstörda (1967:940) angående skall offentligt biträde omsorger om vissa psykiskt förordnas för den som åtgärden utvecklingsstörda skall avser, om det inte måste offentligt biträde förordnas antas att behov av biträde för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att saknas. behov av biträde saknas. ------------------------------------------------------- Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraft, . i fråga om 7 § tredje stycket , och i övrigt . 2.3 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 20 kap. 7 § skall ha följande ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 kap. 7 §1 Åklagare får besluta att underlåta åtal för brott (åtalsunderlåtelse) un- der förutsättning att något väsentligt allmänt eller enskilt intresse ej åsido- sätts: 1. om det kan antas att brottet inte skulle föranleda annan påföljd än böter, 2. om det kan antas att påföljden skulle bli villkorlig dom och det finns särskilda skäl för åtalsunderlåtelse, 3. om den misstänkte begått annat brott och det utöver påföljden för detta brott inte krävs påföljd med anledning av det föreliggande brottet, eller ------------------------------------------------------- 4. om psykiatrisk vård 4. om psykiatrisk vård eller vård i specialsjukhus eller insatser enligt eller i vårdhem för vuxna lagen (1993:387) om stöd enligt 35 § lagen och service till vissa (1967:940) angående funktionshindrade kommer omsorger om vissa psykiskt till stånd. utvecklingsstörda eller insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kommer till stånd. Åtal får underlåtas i andra fall än som nämnts i första stycket, om det av särskilda skäl är uppenbart att det inte krävs någon påföljd för att avhålla den misstänkte från vidare brottslighet och att det med hänsyn till omständigheterna inte heller krävs av andra skäl att åtal väcks. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1993:393. 2.4 Förslag till lag om ändring i passlagen (1978:302) Härigenom föreskrivs att 20 § passlagen (1978:302) skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 §1 ------------------------------------------------------- Passtillstånd fordras för Passtillstånd fordras för den som är intagen för vård den som är intagen för vård enligt lagen (1991:1128) enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, är in-rättspsykiatrisk vård, dock skriven i specialsjukhus endast om enligt 35 § lagen (1967:940) angående om- sorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller ut- skriven på försök från sådant sjukhus, dock endast om 1. chefsöverläkaren vid sjukvårdsinrättningen i den ordning regeringen föreskriver har gjort anmälan om att pass ej får utfärdas utan sådant tillstånd, ------------------------------------------------------- 2. patienten genomgår 2. patienten genomgår rättspsykiatrisk vård med rättspsykiatrisk vård med särskild utskriv- särskild utskriv- ningsprövning eller sådana ningsprövning, eller förhållanden föreligger som avses i 42 § tredje stycket lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, eller 3. för patienten tidigare 3. för patienten tidigare utfärdat pass efter utfärdat pass efter intagningen har återkallats intagningen eller in- på grund av framställning skrivningen har återkallats enligt 24 § andra stycket. på grund av framställning enligt 24 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:1963. 2.5 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 3 § utlänningslagen (1989:529)1 skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 3 §2 ------------------------------------------------------- Regeringen får meddela Regeringen får meddela föreskrifter om hemsändande föreskrifter om hemsändande av utlänningar, som inte är av utlänningar, som inte är flyktingar och som har flyktingar och som har tagits om hand enligt tagits om hand enligt lagen (1990:52) med lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen vård av unga, lagen (1991:1128) om psykiatrisk (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykia- (1991:1129) om rättspsy- trisk vård eller 35 § lagen kiatrisk vård. (1967:940) angående om- sorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Efter avtal med annat land om behandling av fripassagerare får regeringen föreskriva avvikelser från bestämmelserna i denna lag samt meddela de föreskrifter i övrigt som behövs för tillämpning av avtalet. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om utlänning som tagits om hand enligt 35 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. 1 Lagen omtryckt 1994:515. 2 Senaste lydelse 1993:398.