prop · GK033 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning: Statens insatser bör syfta till att - stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur, - öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet, - medverka till att barn och ungdom har tillgång till litteraturen, - på kulturens område stödja en informationsteknik i allmänhetens tjänst, - värna kulturtidskriften, - värna det svenska språket. Skälen för regeringens bedömning: När det statliga litteraturstödet infördes var det i av ökande bokpriser, minskat antal publicerade debutanter och svårare villkor på bokmarknaden för en bred utgivning av kvalitetslitteratur. Litteraturstödet är ett produktionsstöd, som betalas ut först när boken är utgiven. Stödets införande resulterade i både en breddad utgivning och att antalet små och mellanstora förlag ökade. Det är framförallt inom områden som lyrik, svenska debutantverk och utländsk skönlitteratur utanför det engelska språkområdet som de mindre förlagen har vidgat den svenska bokutgivningen. För att tillförsäkra allmänheten tillgång till aktuell kvalitetslitteratur är den mindre bokhandeln av stor betydelse. På mindre orter är den ofta det enda bokförsäljningsstället. De undersökningar () har gjort visar att sortimentstödet som infördes och katalogdatorstödet varit betydelsefulla för mindre bokhandlare. De har med stödets hjälp kunnat erbjuda sin kundkrets ett brett boksortiment och en fullständig beställningsservice. BFI konstaterar också att utan kreditstödet hade bokhandelsbeståndet varit betydligt mindre . 200 lån till investeringar under de kreditstödet funnits har förhindrat ned- läggningar, underlättat överlåtelser och nyetableringar samt möjliggjort nöd- vändiga flyttningar och renoveringar av butiker. BFI har noterat att det finns tecken på ökande ekonomiska svårigheter för de minsta service- bokhandlarna . Genom En bok för alla har kvalitetslitteratur till lågt pris nått nya läsar- grupper som inte vanligen utnyttjar de traditionella försäljningskanalerna (se vidare avsnitt 7.5). Inom ramen för litteraturstödet har gett ut en serie klassisk litteratur för skolans behov. Denna har totalt, sedan starten , sålts till skolorna i ca 835 000 exemplar. Serien kommer sammanlagt att uppgå till 100 titlar . Regeringen bedömer att klassikerserien har stor betydelse för tillgången till kvalitetslitteratur i skolan och att det är ange- läget att serien kan lagerhållas och marknadsföras under ännu en period. Regeringen gör i likhet med , BFI och bedömningen att utgivningsstödet och bokhandelsstödet haft stor betydelse för tillgången till och bredden på kvalitetslitteraturen. Dessa stöd är dock inte tillräckliga för att nå de litteraturpolitiska målen. Regeringen ser med oro på det minskade läsandet bland barn och ungdomar. För att unga människor skall kunna erövra litteraturens värld och förstå språkets möjligheter krävs ett utökat engagemang. är det angeläget att inte bara staten främjar ut- vecklingen på området. Regeringen har därför med tillfredsställelse noterat att det finns ett intresse såväl hos bokbranschen som författarna att bidra med ökade insatser för att stimulera till läsande och ökat intresse för litteraturen. Bibliotekslag och nytt stöd för inköp av litteratur För många människor är tillgången till litteratur och information helt beroende av om det finns bibliotek. Skol- och folkbibliotekens roll kan därför inte nog betonas. Biblioteken fungerar, utöver låneverksamheten, också som lokalt viktiga kulturinstitutioner. Där erbjuds ett forum för debatt och möten med författare och andra kulturellt aktiva. Det statliga bidraget till den regionala biblioteksverksamheten (länsbibliotek och lånecentraler) har bidragit till en väl utbyggd fjärrlånekedja. Varje medborgare kan därmed ha en god tillgång till böcker och information oavsett bostadsort. Regeringen föreslår en förändring av bidragen till regionala kulturinstitu- tioner (se avsnitt 18). Den framtida bidragsgivningen till regional biblioteksverksamhet bör utformas enligt de nya reglerna. Biblioteksverksamheten är av central kulturpolitisk betydelse. Samhällets ansvar för biblioteken måste tydliggöras. Regeringen anser därför att biblio- teksverksamheten bör lagregleras (se avsnitt 7.2). I det sammanhanget vill regeringen betona vikten av att biblioteken kan erbjuda medborgarna ett rikt utbud av kvalitetslitteratur i hela landet. Regeringen avser därför att introdu- cera ett nytt stöd till skol- och folkbiblioteken för inköp av litteratur (se avsnitt 7.3). Kulturtidskrifter karaktär är experimentell och nyskapande. Ofta är upp- lagorna små, men till skillnad från boken behövs inget betydande kapital för att starta en tidskrift. Det innebär också att utgivare av kulturtidskrifter i huvudsak är enskilda eller grupper. Utseendet kan variera från en enkel stenciltidskrift till etablerade tidskrifter med avancerad formgivning, kvalifi- cerad essäistik och ett brett bevakningsområde. Alla nivåer och kombinationer finns representerade, vilket innebär att alla kan vara delaktiga. fyller en viktig funktion för yttrandefriheten och demo- kratin. Det är också i kulturtidskrifternas hägn som skribenter, författare, illustratörer, fotografer och formgivare skaffar sig ett namn. Där får de chan- sen att publicera sig. är på det sättet en plantskola för unga kulturarbetare. Regeringen bedömer att det statliga stödet i form av produktionsstöd och utvecklingsstöd har stor betydelse för mångfalden i utbudet. Det finns ca 1_000 kulturtidskrifter i . Drygt 200 är rikstäckande och marknadsförs genom en årlig kulturtidskriftskatalog som finansieras huvudsakligen med statliga bidrag. Katalogen distribueras bl.a. till landets folkbibliotek. Den är ryggraden i alla strävandena att nå en större läsekrets. Utvecklingen visar att tidskrifterna utnyttjas allt mer i bibliotekens upp- lysnings- och informationsarbete och i skolundervisningen. Bibliotekens prenumerationer har dock minskat. Det innebär att kulturtid- skrifternas redan små upplagor minskar ytterligare. Många kulturtidskrifter har stora ekonomiska problem och det finns en rik flora av kulturtidskrifter som av olika skäl står utanför det statliga stöd- systemet. har svårigheter att nå sin läsekrets och passar inte in i etablerade distributionsnät. Portokostnaderna är höga. Regeringen bedömer att kulturtidskrifternas situation närmare bör kartläggas. En kartläggning bör särskilt ta hänsyn till kulturtidskrifternas särart och inkludera en redogörelse för problem och tänkbara lösningar. En utredning om boken och kulturtidskriften har bl.a. föreslagit att regeringen skall överväga införande av kulturmoms på litteraturområdet och överväga åtgärder om bredden i bok- utgivningen minskar. pekar i detta sammanhang på en rad olika problem för boken, exempelvis förändringar i förlagsstruktur och bok- distribution. Utredningen betonar att förändringarna kan påverka den enskildes möjligheter att ta del av ett brett utbud av litteratur. Remissopinionen är splittrad och från bokbranschens parter finns olika syn på bokmarknadens tillstånd och vilka åtgärder som bör införas. Även om det finns en bred kvalitetsutgivning av litteratur tyder mycket på att den inte når ut till människor på det sätt som är önskvärt. Den statliga litteraturpolitiken etablerades i då situationen på den svenska bokmark- naden såg annorlunda ut än . har de statliga åtgärderna i stort sett varit oförändrade. Flera skäl talar för att en översyn behöver göras. För information kan nämnas att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning, där förhållandena på bokmarknaden kartläggs och de statliga insatserna prövas. I denna skall även kulturtidskrifternas situation belysas. Uppdraget skall redovisas . Litteratur anpassad för funktionshindrade Den tekniska utvecklingen har inneburit att de funktionshindrade på ett helt annat sätt än har tillgång till litteratur. Arbetet med att öka och förbättra produktionen av ett specialanpassat medieutbud för funktions- hindrade har fungerat väl. Talboks- och (TPB) och nyhetsinformation och litteraturs () produkt- och metodutveckling innebär att tillgången till litteratur förbättrats avsevärt och att nya läsare nås. Regeringen anser i likhet med att de statliga insatserna är väl motiverade. TPB är den största . arbete har bl.a. resulterat i att man är först i världen med att presentera en digitial talbok. Detta utvecklingsarbete kan leda till att det runt om i världen införs ett nytt talboksmedium. har veckoutgivning av en nyhetstidning, 8 SIDOR. Stiftelsen ger också ut ca 25 lättlästa böcker . Genom den läsombudsverksamhet som utvecklat tillsammans med och ungdomar når nyheter och information i allt större utsträckning nya läsare. Genom medieverksamheten vid (Dövas TV) sker en programproduktion av kultur och nyheter på teckenspråk för döva. Programmen sänds i samt distribueras på videokassett. Utbudet av program på teckenspråk har avsevärt utökats och kvalitetsmässigt förbättrats. Regeringen bedömer att verksamheten har stor betydelse för dövas tillgång till kultur och nyhetsinformation. Svenska språket Svenska språknämndens uppgift är att främja gott språkbruk. Nämndens språkforskning och gratis rådgivning till skolor, myndigheter och allmänhet är av stor vikt. och m.fl. har uttryckt en oro för vad som kan hända med språket . Oron gäller framför allt hur medie- och IT-samhället kan komma att förändra villkoren för det skrivna ordet och för språkbruket. De ställer sig också frågan vad det ökade europasamarbetet innebär för svenska språket. Svenska språkets ställning är en viktig kulturfråga. Regeringen bedömer att åtgärder bör vidtas för att stärka dess ställning. För information vill regeringen redovisa sin avsikt att ge i uppdrag att utarbeta förslag till ett handlingsprogram för att främja språket. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att litteraturområdet förstärks med , varav som engångsanvisning. beräknar regeringen ytterligare en ökning med . Detta reformutrymme avsätts i avvaktan på resultatet av aviserat utredningsarbete på området. 7.2 Biblioteksverksamheten regleras i lag Regeringens förslag: En bibliotekslag införs. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget. Många remissinstanser har dock synpunkter på utformningen av de olika bestämmelserna i lagen. Skälen för regeringens förslag: Frågan om en bibliotekslag har diskuterats . Senast frågan behandlades utförligt var i prop. 1984/85:141 om litteratur och folkbibliotek. Regeringen avvisade då tanken på en bibliotekslag. Alla remissinstanser, med ett fåtal undantag, har tillstyrkt förslaget till en bibliotekslag. De som avstyrker förslaget anser att frågorna inte behöver göras till föremål för lagstiftning och att förslaget strider mot principen om den kommunala självstyrelsen. har allmänhetens biblioteksservice förändrats på många håll i landet. Folkbibliotekens bokanslag har minskats. Den uppsökande verksamheten har reducerats, vilket i första hand drabbat barn, äldre och funktionshindrade. Många kommuner har ändrat organisationen av biblioteksväsendet. Några har prövat alternativa driftsformer. Grundläggande principer, som rätten till avgiftsfria lån, tillgänglighet för alla och kommunalt driftsansvar, har ifrågasatts. Regeringen anser det angeläget att vissa bärande principer inom biblio- teksområdet lagfästs. Regeringen föreslår därför att en bibliotekslag införs. Lagen syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl funge- rande nationellt nätverk som binder ihop de olika biblioteken. I lagen anges även att varje kommun skall ha folkbibliotek. Likaså anges målen för biblio- teksverksamheten. För att tydliggöra kommunernas ansvar för en bra biblio- teksservice åt barn och ungdomar lyfts detta ansvar fram särskilt i lagen. Det nationella nätverket berör både den statliga och den kommunala verksamheten. I lagen anges även ansvarsfördelningen mellan den biblioteksverksamhet som staten, landstingen och kommunerna driver. Det skall även i fortsättningen vara en angelägenhet att lägga fast omfattningen av folkbiblioteksverksamheten. Någon statlig detaljstyrning skall inte förekomma. Regeringen anser därför inte att förslaget till bibliotekslag innebär ett ingrepp i det kommunala självstyret. Däremot innebär förslaget ett skydd för folkbiblioteken, och en garanti för att medborgarna kostnadsfritt för den enskilde och oavsett bostadsort får god tillgång till kultur och in- formation. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att det är naturligt att kommunerna med skäliga tidsmellanrum utvärderar folk- och skolbibliotekens verksamhet och därvid följer upp om målen för verksamheten uppnåtts. Det ankommer på kommunerna att själva bestämma i vilken form detta skall ske. Regeringen anser det värdefullt om modellen för denna uppföljning och utvärdering tas fram i en dialog mellan staten och företrädare för kommunerna. Folkbiblioteken fungerar som lokala kulturtinstitutioner och erbjuder vid sidan av den traditionella biblioteksverksamheten även en allmän kultur- verksamhet. Det är viktigt att påpeka att kommunernas ansvar för folkbiblio- tekens uppgifter och deras roll i det lokala kulturlivet inte minskar därför att en lag införs. Lagen omfattar hela det offentliga biblioteksväsendet. Flera remissinstanser, bl.a. allmänna biblioteksförening och några länsbibliotek, har påpekat att bibliotekslagen även bör gälla för sjukhusbiblioteken. Ett sjukhusbibliotek är dock inte ett enhetligt begrepp. De offentliga sjukhusbiblioteken drivs av olika huvudmän. Ett stort antal sjukhusbibliotek, framför allt de som vänder sig till patienter, är filialer till folkbiblioteken. Vid vissa sjukhus finns forskningsbibliotek som är filialer till högskolebiblioteken. I vissa fall drivs sjukhusbiblioteken av . Detta innebär att sjukhusbiblioteken ingår i det offentliga biblioteksväsendet och alltså omfattas av lagen. Flera länsbibliotek har påpekat att förslag bör komplet- teras med en bestämmelse där det framgår att varje kommun skall ha ett folk- bibliotek med fackutbildad personal. Regeringen anser naturligtvis att det är angeläget att det finns biblioteksutbildad personal på folkbiblioteken. Detta är också nödvändigt för att uppfylla målen i bibliotekslagen. En sådan fråga bör dock inte regleras i lag. En allmän lagregel om att verksamheten skall hålla hög kvalitet fyller inte heller någon funktion. Kommunerna bör själva få bestämma i sådana frågor. Den föreslagna bestämmelsen om avgiftsfrihet tar endast sikte på litteratur. Informationssökning i databaser m.m. regleras inte i lagen. Många har synpunkter på att avgiftsfriheten endast skall omfatta boklån. De menar att avgiftsfriheten också bör omfatta utnyttjandet av medier och informationstjänster på biblioteken. Att begränsa avgiftsfriheten till enbart litteratur är enligt många ett föråldrat synsätt. Regeringen vill understryka vikten av åtgärder som främjar tillgängligheten till databaser och nätverk inom biblioteksverksamheten. är detta en komplicerad och ekonomiskt svåröverblickbar fråga som det i nuvarande läge inte är lämpligt att lagstifta om. I regeringens proposition 1995/96:125, angående åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik, fäster regeringen stor vikt vid läns-, folk- och skolbibliotekens utveckling. Regeringen påpekar att risken för informationsklyftor ökar i samband med utvecklingen av IT. Det behövs därför insatser som ger alla medborgare möjlighet att använda IT. I det sammanhanget menar regeringen att läns- och folkbiblioteken bör ges förutsättningar att vara informationscentraler och förmedlare av IT-kunskap. Regeringen framhåller också det nationella intresset i att läns- och folkbiblioteken får tillgång till Internet t.ex. genom SUNET. SUNET är ett datornät som i första hand betjänar universiteten och högskolorna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för under utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning att det övergångsvis skall finnas ett särskilt utvecklingsstöd för anslutning till SUNET av huvudbibliotek och länsbibliotek. Syftet är att ge dessa bibliotek bättre tillgång till nätverk och databaser för att på det sättet erbjuda biblioteksbesökarna möjlighet att söka information. En uppgradering av SUNET kommer att ske och ett nytt anslag förs upp i statsbudgeten för . Enligt förslaget skall staten genom i samarbete med och erbjuda berörda kommuner normalt högst en /s-anslutning till SUNET av huvudbibliotek och länsbibliotek men också länsmuseerna. Staten satsar engångsvis sammanlagt . skall bekosta anslutningen samt svara för alla förbindelser och all behövlig utrustning inom SUNET. Detta statliga erbjudande förutsätter att berörda kommuner åtar sig att själva svara för alla kostnader som är förenade med deras deltagande när statens stöd upphör . Regeringen beräknar i budgetpropositionen medel till för utveckling av LIBRIS, som är administrativa biblioteksinformationssystem, till att bli ett modernare bibliotekssystem. Databaserna i detta system skall kunna användas avgiftsfritt. Vad gäller frågan om avgiftsfrihet för informationsteknik på biblioteken avvaktar regeringen slutbetänkande från utredningen (se avsnitt 16.2). anser att avgiftsfriheten för boklån skall avse hela det offentliga biblioteksväsendet. Ett av skälen till regeringens förslag om en bibliotekslag är att garantera avgiftsfria boklån i kommunerna. Det har inte framkommit något motsvarande behov av lagstiftning för andra bibliotek. När det gäller statliga bibliotek behöver inte en sådan fråga regleras i lag eftersom avgiftsfrihet kan regleras i instruktioner m.m. Vid sidan om folkbiblioteken finns det länsbibliotek som skall hjälpa bib- lioteken i länet med bl.a. fjärrlån. Av praktiska skäl var alla länsbiblioteken ursprungligen inordnade under värdkommunens huvudmannaskap. har man på många håll gått ifrån den ordningen. drivs hälften av länsbiblioteken direkt av respektive landsting. På andra håll regleras den regionala biblioteksverksamheten i avtal mellan landsting och värdkommunen. och ett flertal länsbibliotek har påpekat att länsbiblioteken bi- står folkbiblioteken i länet med både kompletterande medieförsörjning, utbild- ning, rådgivning och utvecklingsstöd. De menar att detta bör framgå av lagtexten. beslutade (prop.1984/85:141, bet. 1984/85:KrU21, rskr. 1984/85:392) att länsbiblioteken skulle ges möjlighet att ta ett större ansvar för sina huvuduppgifter. I dessa ingår att för kommunernas räkning tillhandahålla kompletterande medieförsörjning, rådgivning, information och fortbildning samt specialtjänster. Det statliga stödet till länsbiblioteken ökade kraftigt. Regeringen föreslår, i enlighet med remissinstansernas synpunkter, att bibliotekslagen kompletteras med en bestämmelse som anger att länsbiblioteken skall bistå folkbiblioteken. Biståndet skall inte bara vara kompletterande medieförsörjning utan även andra regionala biblioteksuppgifter. Flera remissinstanser anser att regeln om den s.k. lånekedjan bör vara ömsesidig. Den borde inte bara omfatta lån till folkbiblioteken utan också mellan biblioteken. De anser dessutom att avgiftsfriheten bör omfatta lån mellan alla bibliotek, och inte bara fjärrlån till folkbiblioteken. Lagen syftar emellertid, i första hand, till att garantera avgiftsfria lån av böcker på folk- biblioteken. Förslaget syftar inte till att reglera andra ekonomiska förhållan- den inom biblioteksväsendet. Vidare kan en kommun inte genom sitt folkbibliotek åläggas att arbeta utanför kommunens gränser. Det finns därför, enligt regeringens mening, inte tillräckliga skäl att bygga ut regleringen av lånekedjan på det sätt som föreslagits. Lagförslaget redovisas närmare i kapitel 19 Författningskommentar. 7.3 Ny stödform för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek utarbetades en promemoria på med förslag om en ny stödform för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. En hearing om förslaget hölls . Promemorian och synpunkterna vid hearingen ligger till grund för förslagen i detta avsnitt och finns tillgänglig på (dnr Ku96/1221/Ko). Statsbidrag skall, enligt promemorians förslag, kunna ges till landets alla kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Syftet med stats- bidraget är att bidra till att tillgången på litteratur vid folk- och skolbiblioteken förbättras till främjande av intresset för läsning och litteratur. Statsbidraget skall i första hand användas för inköp av utgivna titlar som erhållit statligt litteraturstöd. föreslås få i uppgift att pröva frågor om statsbidraget. Till ansökan om statsbidrag föreslås kommunen foga en skriftlig plan i vilken fastställts hur kommunen skall stimulera barns och ungdomars intresse för att läsa böcker. En annan förutsättning för statsbidrag skall vara att kommunen, under det år som bidraget betalats ut, av egna medel ökat sina bokanslag med en fjärdedel av det belopp som kommunen erhållit som statsbidrag. Regeringens förslag: Ett statligt stöd införs för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Målgruppen skall vara barn och unga. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att anvisas för det nya stödet. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Synpunkter på promemorians förslag: Flertalet deltagare vid hearingen gav sitt stöd för regeringens förslag om ny stödform för inköp av litteratur till folk- och skolbiblioteken. Kritik mot förslaget framfördes dock på två punkter. Flera deltagare hade invändningar mot att bidraget skulle vara bundet till litteratur som erhåller statligt utgivningsstöd. Vidare fanns invändningar mot kravet att kommunen skulle tvingas öka sina bokanslag. Skälen för regeringens förslag: har en barnlitteratur i världsklass. Men trots att utgivningen av bra barn- och ungdomsböcker är god, läser barn och ungdomar allt mindre. gav regeringen i uppdrag att se över barnbokens ställning. visar att försäljningen av barn- och ungdomsböcker minskade med en fjärdedel . minskade utlåningen av barn- och ungdomsböcker vid landets bibliotek. Minskningen är mest framträdande bland de yngsta barnen och bland barn till lågutbildade föräldrar. nådde bibliotekens uppsökande verksamhet av förskolorna och fritidshemmen. nåddes och i 20 kommuner hade den uppsökande verksamheten helt lagts ned. Många barn och ungdomar har fått en försämrad tillgång till böcker. Orsakerna är flera, bl.a. hushållens och den offentliga verksamhetens knappare ekonomiska resurser. Vi vet att läsande och läsförståelse är intimt kopplade till social bakgrund. Vi vet att föräldrars intresse och stimulans, tillgång till böcker i hemmet och läsning för nöjes skull, har starka samband med barns läsförmåga. köper folk- och skolbiblioteken in allt färre böcker. köpte biblioteken in 980 000 volymer barn- och ungdomsböcker. var de nere i 680 000 volymer. Bibliotekens öppethållande och programverksamhet har också minskat. Dessutom står hela biblioteksväsendet mitt uppe i en förändringsprocess och förväntas också att fungera som viktiga informationscentrum. Det finns ingen motsättning mellan boken och den nya tekniken. Läskunnighet och läsförståelse är däremot en förutsättning för att barnen skall kunna tillgodogöra sig de nya medierna och den nya tekniken. Trots svårigheterna finns det många eldsjälar på enskilda skolor och bibliotek som hittar vägar att arbeta med barn och böcker. Åtskilliga kommuner har också klarat att hävda biblioteksverksamheten. Ändå är utvecklingen oroande. En utveckling med sjunkande litteraturförsäljning och utlåning hotar dessutom både den breda utgivningen av kvalitetslitteratur och det svenska språket och yttrandefrihetens reella innehåll. I samband med att en bibliotekslag införs bör staten göra särskilda insatser för att öka tillgången till litteratur vid folk- och skolbiblioteken och i samband med detta stimulera till läsaktiviteter i ökad utsträckning. Målgruppen skall vara barn och unga.