prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Av decilgruppstablån framgår att bostadsbidrag till hushåll med mycket låga inkomster i förhållande till försörjningsbördan samt hushåll som tillhör decilgrupp åtta eller nio ökar mest. Av den preliminära fördelningsanalysen som redovisats för bostadsutskottet framgår att det i första hand är hushåll med ensamstående familjeförsörjare vars bostadsbidrag påverkats minst av de nya regler som trädde i kraft . En majoritet av dessa hushåll bor i Stock-holm-, Göteborg- och samt i större städer. Bland boendeformerna är hyreslägenheterna särskilt framträdande. Dessutom konstateras att hushåll med mycket låg inkomst påverkas i mindre utsträckning än bostadsbidragstagare i övriga inkomstlägen. 6.16 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling A 1. Regionalpolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Beslutsgrupper inom EG:s strukturfondsprogram Inom EG:s olika strukturfondsprogram finns beslutsgrupper som är självständiga myndigheter men som inte har egna personella resurser. Berörda länsstyrelser ansvarar för sekretariatsfunktionen åt beslutsgrupperna. Under förra budgetåret tillfördes länsstyrelserna permanent för främst beslutsgruppssekretariaten inom ramen för anslaget C 1. Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 18. Flera länsstyrelser har påtalat behovet av ytterligare resursförstärkning för sekretariaten. Detta behov styrks också av preliminära resultat av de externa utvärderingar som på övervakningskommittéernas uppdrag genomförs av de pågående programmen. () har på uppdrag av regeringen granskat samordningen av administrationen av strukturfonderna. I de rapporter som överlämnades till regeringen och föreslår RRV bl.a. att beslutsgrupperna skall försäkra sig om en ändamålsenlig kompetens för handläggning av ärenden. Vidare bedömer RRV att resurserna vid sekretariaten är för knappa för de uppgifter som de förelagts. Regeringen har beslutat att några länsstyrelser skall ta över de fondförvaltande centrala verkens uppgifter vad gäller vissa Interreg-IIA-program. har godkänt att medel från anslaget Regionalpolitiska åtgärder även skall kunna användas för vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram (prop. 1995/96:201, 1995/96:AU7, rskr. 1995/96:275). Med hänsyn till att det behövs en snabb och säker administration för att skall kunna tillgodogöra sig återflödet från strukturfonderna för innevarande program-period till och med föreslår regeringen att medel från detta anslag skall kunna användas även för sekretariatsuppgifter till beslutsgrupperna. Detta får dock inte innebära att länsstyrelserna därigenom minskar avsatta resurser för ändamålet. Närmare föreskrifter för medlens användning beslutas av regeringen. Finansiering av vissa förvaltningskostnader inom program Regional utjämning och utveckling Under tidigare budgetår har medel för att täcka vissa av Närings- och teknikutvecklingsverkets () kostnader för administration av bl.a. EG:s strukturfondprogram anvisats över olika regionalpolitiska anslag. aktuella beräkningar visar att de medel som i samband med beslut om 1997 års budgetproposition fördes över till anslaget A 1. : Förvaltningskostnader är otillräckliga för att skall kunna genomföra ålagda uppgifter inom ramen för programmet Regional utjämning och utveckling. Ytterligare bör tillföras detta program. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att överförs till anslaget A 1. : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 24. Resterande belopp på förutsätts omfördelas inom ramen för nuvarande förvaltningsanslag. Sysselsättningsbidrag I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Sysselsättningsbidrag kan lämnas till företag i vissa branscher i stödområde 1 och 2 som varaktigt ökar sin sysselsättning. Anslaget disponeras av som får bemyndiga länsstyrelse att använda medel för de för anslaget avsedda ändamålen. I skrivelser 1997 har anmält att anslaget bedöms överskridas med under . Orsaken till överskridandet är den förbättrade ekonomiska konjunkturen. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns vidare uppfört ett ramanslag Regionalpolitiska åtgärder. Regeringen föreslår att anslaget Sysselsättningsbidrag ökas med och att detta finansieras genom att anslaget Regionalpolitiska åtgärder minskas med samma belopp. Transportbidrag I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . har av besparingsskäl beslutat att minska bidragsnivåerna i de olika transportbidragsområdena fr.o.m. (prop. 1996/97:1 Utgiftsområde 19, bet 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). är central förvaltningsmyndighet för verksamheten med transportbidrag. I en skrivelse har redovisat sin bedömning att anslaget kommer att överskridas med ca . Anledningen är dels en volymökning, dels att den av statsmakterna beslutade besparingen får effekt först , samt kvarstående ansökningar som avser /96. I detta sammanhang bör också nämnas att regeringen tillsatt en särskild utredare för att kartlägga och analysera förutsättningarna för och effekterna av en utvidgning av transportbidraget. Detta skall enligt direktiven i första hand ske inom ramen för nuvarande anslagsnivå, i andra hand inom ramen för utgiftsområde 19. Regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns också uppfört ett ramanslag Regionalpolitiska åtgärder. Regeringen föreslår att anslaget Transportbidrag ökas med och att detta finansieras genom att anslaget Regionalpolitiska åtgärder minskas med samma belopp. Sammantaget föreslås under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling en minskning av anslaget Regionalpolitiska åtgärder med . 6.17 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård A. Miljövård A 1. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Det nya ersättningssystemet för rovdjursrivna renar bygger på principen att ersättning utgår för förekomst och föryngring av rovdjur inom renskötselområdena. Det förutsätter återkommande inventeringar för att fastställa sådan förekomst. När systemet inrättades anvisades inga särskilda medel för sådana inventeringar. Enligt önskemål kommer regeringen att tillsätta en särskild utredning för att utarbeta förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik. Frågan om finansiering av inventeringar inom ramen för ersättningssystemet kommer då att utredas. För innevarande budgetår beräknas inventeringarna kosta ca . Dessa kostnader föreslås finansieras till hälften genom omprioriteringar inom Statens naturvårdsverks ramanslag. Resterande föreslås tillföras verkets ramanslag. Finansiering sker genom att från EU retroaktivt medfinansierade medel för startstöd till yngre jordbrukare inom utgiftsområde 23 avseende /96 utnyttjas (se avsnitt 6.20 avseende anslaget B 1. , fjärranalys). Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas under anslaget A 1. för kostnader för inventeringarna. Investeringar inom miljöområdet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . kan med stöd av LIFE-förordningen (Rådets förordning (EEG) nr 1973/92 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön - LIFE) få bidrag för naturvårdsprojekt som skall ingå i Natura 2 000. Bidrag kan beviljas av efter ansökan från myndigheter, organisationer eller enskilda. Fördelningen av bidrag sker en gång . För del bedömer vilka ansökta projekt som är de för naturvården mest angelägna. Därefter lämnas prioriteringsförslag till kommissionen. Kommissionen är inte bunden att följa prioriteringar. Det finns inte heller bestämmelser om hur LIFE-medel skall fördelas mellan medlemsländerna. Regeringen har för antagit att kommissionen vid fördelning av bidrag från LIFE- Nature 1996 skulle fatta beslut om att bevilja bidrag på i storleksordningen . Utbetalningen av LIFE-bidragen delas dock normalt upp eftersom de sker i den takt projekten fortskrider. Motsvarande belopp förs upp under inkomsttitel Övriga bidrag från EG. Kommissionen beslutade att för LIFE-Nature 1996 bevilja sammanlagt 4 933 866 ECU. I denna summa ingår dock även bidrag som har beviljats till andra svenska sökande än . Endast 3 367 072 ecu kommer att utbetalas till . Detta motsvarar , dvs. en ökning med . På den svenska statsbudgeten tas anslag upp motsvarande det belopp som erhåller från EG-budgeten. Inkomsterna som tas upp på inkomsttitel ökar med samma belopp. Investeringsbidrag för omställning i ekologiskt hållbar riktning beslutade om ett femårigt program för investeringsbidrag för omställning tillhållbar utveckling (prop.1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Det femåriga programmet för investeringsbidrag syftar till att driva på den tekniska utvecklingen samt att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Programmet skall omfatta åtgärder med sysselsättningsskapande, teknikutvecklande och miljöförbättrande effekt bl.a. inom avfallsområdet, VA-området samt inom byggsektorn. Även inom vissa andra områden kan åtgärder som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling komma att ges stöd inom ramen för programmet. Åtgärderna skall inriktas på projekt som är av pilotkaraktär och som annars inte skulle komma till stånd. Förordningen (1996:1378) om statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar utveckling har EU-notifierats. Regeringens förordning i frågan har utgångspunkt i de stödbestämmelser inom EU som stadgar att för bidrag till näringslivet i miljöfrågor får ges högst av investeringskostnaden. Med hänvisning till bl.a. vad regeringen anför under avsnitt 6.20 avseende radon i dricksvatten, bör regeringen ha möjlighet att besluta om en högre bidragsprocent för vissa särskilda typer av stödobjekt med beaktande av . 6.18 Utgiftsområde 21 Energi Allmänt Regeringen har i prop. 1996/97:84 Ett uthålligt energisystem föreslagit riktlinjer för energipolitiken. Ett nytt energipolitiskt program inrättas för omställningen av energisystemet. Programmet omfattar åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga energisystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energi-källor. Bortfallet av elproduktion från skall kompenseras. Därför skall investeringbidrag lämnas till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad elanvändning i bostadsektorn. Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att under de närmaste 10 - 15 åren kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Myndighetsfunktionen inom energiområdet skall tydliggöras och förstärkas. En ny energimyndighet skall inrättas . Av regeringens förslag i den energipolitiska propositionen följer att medel för energipolitiska åtgärder behöver anvisas på tilläggsbudget för . Tre anslag bör inrättas för ändamålet förutsatt att godkänner de i den energipolitiska propositionen föreslagna riktlinjerna. Ramen för utgiftsområde 21 Energi uppgår för till . 1995/96:150 kan ramen komma att påverkas av beslut med anledning av den energipolitiska propositionen. De här föreslagna anslagen på tilläggsbudget uppgår sammanlagt till . Detta innebär att ramen för utgiftsområde 21 bör ökas med till . Finansieringen sker genom indragning av reservationer på äldre anslag under den tolfte huvudtiteln, genom engångsvisa indragningar av anslagsmedel för vissa anslag under utgiftsområde 21 Energi samt neddragningar av medel från Energiteknikfonden. Utformningen av de bidrag som regeringen föreslår i det följande bedöms överensstämma med . Omställning och utveckling av energisystemet A 5. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringen har i prop. 1996/97:84 Ett uthålligt energisystem föreslagit riktlinjer för ett fortsatt bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft. Ett bidrag bör lämnas med per installerad kW elproduktionskapacitet för investeringar i kraftvärmeproduktion baserad på biobränslen. Bidraget bör dock uppgå till högst av investeringen. Medel bör anvisas med räknat från . För bör anvisas. Ett bidrag bör lämnas av investeringen i vindkraftverk med en eleffekt på minst 200 kW. Medel bör anvisas med räknat från . För bör anvisas. Ett bidrag bör lämnas av investeringen i miljövänliga, småskaliga vattenkraftverk. Medel bör anvisas med räknat från . För bör anvisas. För bör anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A 5. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor på tilläggsbudget för bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringen har i prop. 1996/97:84 Ett uthålligt energisystem föreslagit att särskilda medel bör anvisas för kunskapsförmedling, provning, märkning och certifiering av energikrävande produkter och system. Under anslaget anvisas räknat från . För bör anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A 6. Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m. på tilläggsbudget för kunskapsförmedling, provning, märkning och certifiering av energikrävande produkter och system. Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringen har i prop. 1996/97:84 Ett uthålligt energisystem föreslagit att en ny central energimyndighet skall inrättas. Inrättandet av den nya myndigheten kommer att vara förenad med vissa kostnader, främst beroende på utökade ansvarsområden föranledda av energipolitiska överenskommelse. Vidare kommer kostnader att uppkomma för bl.a. lokaler och personal. För bör anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A 7. Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet på tilläggsbudget för att täcka kostnader i samband med bildandet av den nya energimyndigheten. 6.19 Utgiftsområde 22 Kommunikationer A. Infrastruktur Gemenskapens finansiella stöd till Transeuropeiska nätverk (TEN) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. medlemskap i innebär bl.a. möjlighet för att ansöka om gemenskapens finansiella stöd för projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport och telekommunikationer. Finansiellt stöd ges bl.a. till följande svenska projekt; Öresundsförbindelsen, väg- och järnvägsprojekt inom den Nordiska Triangeln som är ett samlingsnamn på transportprojekt mellan de nordiska huvudstäderna samt till vissa investeringar inom sjöfartens och luftfartens infrastruktur. Gemenskapens stöd inbetalas på inkomsttitel i statsbudgeten. I likhet med övriga utgifter och inkomster på statsbudgeten bör bidrag från EU bruttoredovisas vilket innebär att bidraget inbetalas till statsbudgetens inkomstsida och motsvaras av anslag på statsbudgetens utgiftssida. Regeringen föreslår därför att utgiftsramen för utgiftsområde 22 för höjs med ett belopp motsvarande det förväntade finansiella stödet , vilket beräknas till ca . För bör anvisas på ett nytt ramanslag benämnt Gemenskapens finansiella stöd för Transeuropeiska nätverk. Utgifterna för stöd till de projekt som erhållit finansiellt stöd får inte överstiga vad som inbetalts av Gemenskapen på inkomsttitel i statsbudgeten. Förskottering av medel till infrastrukturinvesteringar har möjlighet funnits att finansiera vissa infrastrukturinvesteringar på andra sätt än genom anslagsmedel. Till exempel kan intressenter såsom kommuner och företag förskottera medel till väginvesteringsobjekt som inte inom rimlig tid kan byggas med traditionell finansiering via anslag på statsbudgeten. beslutade (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. 1987/88:TU20, rskr. 1987/88:297) om bemyndigande för regeringen att medge att tidigarelägga byggande av vägar eller broar med lån (förskottering) från kommuner eller företag. I samband därmed angavs att sådan förskottering endast borde vara aktuell i sådana fall när den som förskotterar har så stor nytta av vägobjektets tillkomst att någon förräntning på insatt kapital normalt inte erfordras. Åtagandena borde därför i varje särskilt fall godkännas av regeringen. beslutade (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1990/91:TU26, rskr. 1990/91:326) att regeringen får bemyndiga att inom en ram av besluta om förskotteringar av väginvesteringar. Därvid gäller att förskotteringar som innebär att åtagande överstiger detta belopp, sträcker sig över mer än en planperiod (dvs. objektet återfinns i vägplanen efter kommande revideringstillfälle) eller innehåller index- och/eller räntevillkor och dylikt även fortsättningsvis bör underställas regeringens prövning. Förskotteringsförfarandet har möjliggjort för kommuner och andra att få till stånd en tidigareläggning av för dem särskilt angelägna vägprojekt. Mängden ärenden visar att det finns ett behov av denna möjlighet. Även andra typer av investeringar i statlig infrastruktur är i behov av att kunna finansieras på annat sätt än genom anslagsmedel. Därför bör möjlighet till finansiering med förskottering utvidgas till att även omfatta investeringar i statens spåranläggningar. Byggande av vägar I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Inom ansvarsområde finns ett antal vägobjekt som är mycket angelägna ur trafiksäkerhets och sysselsättningssynpunkt och som är färdiga för byggstart . Dessa vägprojekt är E18/20 (), E4 (), E22 Söderåkra-Hossmo () samt E4 trafikplats (). Enligt budgetlagen gäller som grundprincip att statens infrastrukturinvesteringar skall finansieras med anslag och ej lånefinansieras. Enligt budgetlagen 24§ kan dock för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att finansiering skall ske på annat sätt. Anslagna medel är inte tillräckliga för att byggstart skall ske redan detta år. bör därför få möjlighet att låna erforderliga medel i för att sedan återbetala lånen inklusive ränta med ordinarie anslag för byggande av vägar. Därmed kan byggproduktionen av vägprojekten göras rationell som angelägna åtgärder för sysselsättning och tillväxt snabbt kommer till stånd. bör därför medges att ta upp lån i för att tidigarelägga vägprojekt om samt att belasta anslaget Byggande av vägar med kostnader för räntor och amorteringar avseende dessa lån. B. Sjö- och luftfart Utredningsarbete m.m. med anledning av förlisning förliste den under estnisk flagg förda passagerarfärjan sydväst om finska Utö. Regeringen gav () i uppdrag att biträda i utredningsarbetet med anledning av förlisningen. beslutade att ett anslag på skulle anvisas till Utredningsarbete med anledning av förlisning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:TU15, rskr. 1995/96:205). Utredningsarbetet beräknades då vara slutfört . Då utredningen pågick ökade genom tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:48) det anvisade anslaget med . Av totalt anslagna förbrukades . De återstående är dock inte tillgängliga . Såvitt nu kan bedömas kommer utredningen att fortgå även . De tidigare anvisade medlen är nu förbrukade och SHK:s kostnader för det fortsatta arbetet beräknas till . De ökade kostnaderna för utredningsarbetet med anledning av förlisning finansieras genom indragning av i reservationsmedel inom utgiftsområde 22. har med anledning av förlisning ansökt om medel för anhörigarbete. Anhörigarbetet som avses i ansökningen omfattar bl.a. en vidare bearbetning av enkäter som skickats till de anhöriga. Regeringen anser att skäl föreligger att bidrag i någon form lämnas till denna bearbetning med högst . Kostnaderna med anledning av ansökan från finansieras genom indragning av i anslagssparande inom utgiftsområde 1 . 6.20 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B. Jordbruk och trädgårdsnäring B 1. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Fjärranalys EU har detaljerade regler för hur bidragsansökningarna för de olika stöden skall se ut och ställer hårda krav på att jordbrukarna lämnar korrekta uppgifter. EU ställer dessutom krav på att myndigheterna i medlemsstaterna skall kontrollera bidragsansökningarna. Genomförs inte kontrollerna på ett godtagbart sätt kan staten gå miste om ersättning för utbetalade bidrag och helt eller delvis drabbas av finansiella sanktioner. Ett sätt att kontrollera arealer för vilka bidrag sökts är att utnyttja satellitbildstolkning, s.k. fjärranalys. Vinsterna med att använda fjärranalys bedöms ligga i dess användning som urvalsinstrument för att därigenom kunna koncentrera den fysiska kontrollen till riskobjekt och i de beräknade rationaliseringsvinster som uppkommer genom stordriftsfördelar. Metoden fungerar särskilt väl för att säkerställa att inte två brukare sökt stöd för samma skifte. Verksamheten initierades av som ett led i att stärka kontrollen. har haft det övergripande ansvaret för arbetet. I har kontroll med hjälp av fjärranalys bedrivits under /96. Resultaten av arbetet har varit positiva. Kostnaderna har till finansierats av EU. Regeringen föreslår att ett engångsbelopp på tillförs ramanslaget för att täcka de kostnader verket haft. EU beslutade att även det nationella startstöd till yngre jordbrukare som beviljades före EU- medlemskapet och som fortfarande löper skall erhålla medfinansiering från EG-budgeten. Därmed kommer att tillföras inkomsttitel på statsbudgeten under innevarande år avseende de nationella startstöd som utbetalades /96. Detta tillskott till statskassan föreslås bl.a. finansiera kostnaderna för fjärranalys. Kompletterande åtgärder inom jordbruket I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Informationsinsatser m.m. Från anslaget utbetalas bl. a. den nationella delen av EG:s miljöersättningar inom jordbrukets miljöprogram. Miljöprogrammet genomförs fullt ut . Programmet finansieras till av . tillämpar, i enlighet med EU:s tillämpningsförordning, det integrerade kontrollsystemet (IAKS) för administration och kontroll inom programmet. Ansökningarna för programmets tio olika miljöåtgärder prövas av länsstyrelserna. Besluten avser en femårsperiod. De miljöåtgärder som erbjuds lantbrukarna i programmet är mycket differentierade och målinriktade. Reglerna för miljöstöden är därför relativt detaljerade och har av många uppfattats som komplicerade. Miljömål för jordbruket kvantifieras i miljöprogrammet. En god anslutning är därför viktig för att uppfylla målen. En hög anslutning till miljöprogrammet ökar också återflödet från EU- budgeten. Kontrollen av ansökningar har visat att lantbrukarnas kunskap om indelningen av ersättningsberättigad mark och om hur denna skall skötas behöver förbättras. Den mycket korta tid under vilken programmet genomfördes har troligen bidragit till att tillräckligt med information om programmet och dess villkor inte har nått ut till berörda lantbrukare. Bristande kunskap om programmets villkor kan leda till att brukare inte uppfyller kraven. tillsammans med länsstyrelserna kan med utökade medel för informationsinsatser m.m. avseende miljöstöden vidta åtgärder för att förbättra situationen. Regeringen föreslår att ett engångsbelopp på tillförs ramanslaget Kompletterande åtgärder inom jordbruket för att användas för att täcka kostnader uppkomna för informationsåtgärder m.m. Beloppet har ingen motsvarande EU-finansiering. Finansieringen sker genom att från EU retroaktivt medfinansierade medel för startstöd till yngre jordbrukare avseende /96 tas i anspråk (se finansiering av B1. , fjärranalys ovan).