prop · GK03113 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:113 God man för ensamma flyktingbarn Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen behandlas vissa frågor om godmanskap i utomnordiska förhållanden. I syfte att förbättra det rättsliga skyddet för i första hand ensamma flyktingbarn som vistas här i landet föreslås att möjligheterna att förordna god man för utomnordiska barn skall utvidgas. Om ett barns förmyndare inte kan utöva förmynderskapet, skall en god man kunna förordnas enligt samma regler som gäller för svenska barn. För det fall att barnet inte har hemvist här i landet föreslås att barnets vistelseort skall vara avgörande för vilken överförmyndare som skall pröva frågor om godmanskap. En motsvarande ändring föreslås när det gäller behörig överförmyndare i fråga om tillsynen över godmanskapet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap....................................... 4 2.2 Förslag till lag om ändring i ........ 5 3 Ärendet och dess beredning................................. 7 4 Gällande bestämmelser om barns ställföreträdare, m.m....... 8 4.1 ................................. 8 4.2 ...................................... 8 4.3 Bestämmelser om internationella förhållanden........ 9 5 Företrädare för ensamma flyktingbarn i ............. 10 5.1 Förmyndare.......................................... 10 5.2 God man............................................. 11 5.3 Offentligt biträde.................................. 12 6 Pågående lagstiftnings- och konventionsarbete.............. 12 7 Ökade möjligheter att förordna god man för utomnordiska barn 13 8 Behörig överförmyndare i frågor om godmanskap enligt 4 kap. 3 § lag.................................................... 18 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................. 20 10 Förslagens kostnadseffekter................................ 20 11 Författningskommentar...................................... 20 11.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap....................................... 20 11.2 Förslaget till lag om ändring i ...... 21 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian God man för ensamma flyktingbarn (Ds 1996:58)....... 24 Bilaga 2 Promemorians lagförslag............................. 25 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna.................. 28 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag......................... 29 Bilaga 5 Lagrådets yttrande.................................. 32 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 33 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 2. lag om ändring i . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1904:26 s. 1) om vissa in- ternationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap.3 §2 -------------------------------------------------------------------- Skall förmynderskap för un- Skall förmynderskap för en derårig, som vistas här i riket, underårig som vistas här i landet ej anordnas enligt svensk lag, inte anordnas enligt svensk lag eller är ännu ej utrett, om det eller är det ännu inte utrett om skall ske, äge likväl rätten, om det skall ske, får rätten ändå, om den omyndiges angelägenheter den underåriges angelägenheter kräva omedelbar vård, efter vad kräver omedelbar vård, förordna i svensk lag är stadgat förordna förmyndare enligt svensk lag för förmyndare för tiden intill dess tiden intill dess att förmynder- förmynderskap anordnats i en- skap har anordnats i enlighet lighet med den främmande stat- med lagen i den andra staten ens lag eller förmyndare blivit eller förmyndare blivit utsedd av rätten genom slutligt beslut av rätten genom slutligt beslut. -------------------------------------------------------------------- Är förmynderskap anordnat Är förmynderskap anordnat enligt lagen i främmande stat, enligt lagen i en annan stat, må i trängande fall god man får god man förordnas enligt enligt svensk lag förordnas att 11 kap. 1 § första stycket för- vårda den omyndiges angelä- äldrabalken. I trängande fall får genheter. god man förordnas även enligt 11 kap. 2 § . Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1971:797. 2 Senaste lydelse 1949:384. 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 11 kap. 25 § och 16 kap. 2 § föräldrabalken1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap.25 §Behörig domstol i frågor som gäller godmanskap enligt 4 § eller förvaltarskap är tingsrätten i den ort där den enskilde har sitt hemvist eller, om han eller hon inte har hemvist i , . -------------------------------------------------------------------- Behörig överförmyndare i frågor Behörig överförmyndare i frågor om godmanskap enligt 1, 2 och om godmanskap enligt 1, 2 och 4 §§ 4 §§ samt förvaltarskap är samt förvaltarskap är överförmyndaren för den kommun där överförmyndaren för den kommun där den enskilde har sitt hemvist den enskilde har sitt hemvist. eller, om han eller hon inte har hemvist i , över- förmyndaren för . Har den enskilde inte hemvist i , är överförmyndaren för den kommun där den enskilde vistas behörig överförmyndare i frågor om godmanskap som tas upp med stöd av 4 kap. 3 § andra stycket lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. I andra fall då den enskilde inte har hemvist i är överförmyndaren för behörig överförmyndare. 16 kap. 2 §Tillsynen utövas av överförmyndaren för den kommun där den som har förmyndare, god man eller förvaltare har sitt hemvist. Om god man har förordnats enligt 11 kap. 3 § vid utredning av ett dödsbo, utövas tillsynen av överförmyndaren för den kommun där den avlidne hade sitt hemvist. Är det i övrigt fråga om godmanskap enligt 11 kap. 3 §, utövas tillsynen av överförmyndaren för den kommun där den gode mannen har sitt hemvist. -------------------------------------------------------------------- Om en underårig inte har hemvist i och en god man har förordnats för den un- derårige med stöd av 4 kap. 3 § andra stycket lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, utövas tillsynen av överförmyndaren för den kommun där den underårige vistas. -------------------------------------------------------------------- Om behörig överförmyndare Om behörig överförmyndare enligt enligt första eller andra första-tredje styckena inte stycket inte finns, utövas finns, utövas tillsynen av över- tillsynen av överförmyndaren för förmyndaren för . Denna lag träder i kraft . Ärenden som före ikraftträdandet har inletts hos överförmyndaren för enligt bestämmelserna i 11 kap. 25 § andra stycket i dess äldre lydelse skall handläggas där även efter ikraftträdandet. **FOOTNOTES** 1 Balken omtryckt 1995:974. 3 Ärendet och dess beredning Av det totala antalet asylsökande som kommer till är omkring en tredjedel barn. De flesta av barnen kommer hit i sällskap med sina föräldrar. Många barn kommer emellertid till utan föräldrar eller andra förmyndare. Ofta kommer de i sällskap med andra vuxna anhöriga eller tillsammans med syskon. I fortsättningen benämns dessa barn ensamma flyktingbarn oavsett anledningen till att de ansöker om uppehållstillstånd här och även när de inte är helt ensamma i . kom drygt 3 100 ensamma flyktingbarn hit. De flesta var pojkar i åldern . De ensamma flyktingbarnens situation här i landet har debatterats ingående. Det har bl.a. framförts kritik mot att det i lagen ställs strängare krav för att en god man skall kunna förordnas för ett utländskt barn som vistas här i landet än för ett barn som är svensk medborgare. Det har också ifrågasatts om de nuvarande reglerna om förordnande av god man för utomnordiska barn stämmer överens med de krav som FN:s konvention om barnets rättigheter () ställer. Även det faktum att förmynderskapsbestämmelserna för utomnordiska förhållanden utgår från nationalitetsprincipen och inte från hem- vistprincipen har kritiserats (se avsnitten 4.3 och 6 om dessa principer). I en framställning till regeringen har hemställt att regeringen tar initiativ till en lagändring så att möjligheterna att förordna god man för ensamma flyktingbarn ökar. Inom pågår ett arbete som syftar till en reformering av den svenska internationella familjerätten. Arbetet innefattar även förmynderskapsfrågor. I avvaktan på en kommande mera omfattande reform har inom departementet utarbetats promemorian God man för ensamma flyktingbarn (Ds 1996:58). I promemorian föreslås att vissa justeringar görs redan nu i bestämmelserna om förmynderskap m.m. för att stärka de ensamma flyktingbarnens rättsliga skydd. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju96/3433). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. 4 Gällande bestämmelser om barns ställföreträdare, m.m. Barnens rättsställning har successivt förbättrats . är det självklart att barnets bästa står i centrum i de lagregler som nära berör barn. Det gäller både de materiella och de internationellt privaträttsliga reglerna. Denna grundsyn kommer till uttryck i . Enligt artikel 22 i skall lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa att ett barn som söker flyktingstatus eller anses som flykting får lämpligt skydd och humanitärt bistånd när det åtnjuter de rättigheter som anges i bl.a. . Konventionen trädde för del i kraft . Några lagstiftningsåtgärder bedömdes inte nödvändiga för att skulle kunna tillträda konventionen, eftersom svensk rätt ansågs stå i god överensstämmelse med konventionens bestämmelser (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). lämnade en första rapport till FN om hur följer konventionen. Rapporten har granskats av för barnets rättigheter. Enligt kommittén återspeglar svensk lag och de principer som gäller vid tillämpningen av våra lagar allmänt sett konventionens bestämmelser. De anmärkningar som kommittén framfört innebär inte att anses bryta mot konventionen. skiljer mellan två ställföreträdarfunktioner för barn: vårdnad och förmynderskap. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnet får omvårdnad, trygghet och en god fostran. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs och skall bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning (6 kap. 2 § ). Vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter (6 kap. 11 § ). Vårdnaden om ett barn består till dess barnet fyller eller gifter sig . Förmyndaren skall förvalta barnets tillgångar och företräda det i ange- lägenheter som rör tillgångarna (12 kap. 1 § första stycket ). Förmyndaren företräder i övrigt barnet när detta inte enligt lag skall göras av någon annan (12 kap. 1 § tredje stycket ). Förmynderskapet består till dess att barnet uppnår myndig ålder, dvs. Enligt huvudregeln i står ett barn under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem (6 kap. 2 § första stycket ). Föräldrarna eller den förälder som är barnets vårdnadshavare är normalt också förmyndare för barnet (10 kap. 2 § ). I vissa fall skall vårdnaden om barnet anförtros åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare (6 kap. 7-9 §§ ). Den eller de som har förordnats särskilt till vårdnadshavare blir då också förmyndare för barnet. Om särskilda skäl talar för det, skall dock någon annan än den särskilt förordnade vårdnadshavaren förordnas till förmyndare (10 kap. 3 § ). Kan en förmyndare på grund av sjukdom eller av någon annan orsak - t.ex. utlandsvistelse - inte utöva förmynderskapet, skall överförmyndaren förordna en god man att i förmyndarens ställe vårda barnets angelägenheter (11 kap. 1 § första stycket ). För att en god man skall förordnas krävs inte att det blivit aktuellt att vidta någon konkret åtgärd som det annars skulle ha varit förmyndarens uppgift att vidta. Det är tillräckligt att det kan uppstå behov av någon sådan åtgärd medan hindret varar (se NJA II 1924 s. 485). Har en förmyndare eller förmyndarens make eller sambo och den underårige del i ett oskiftat dödsbo, skall överförmyndaren förordna en god man att vårda den underåriges rätt i boet vid bl.a. boutredningen (11 kap. 2 § första stycket ). En god man skall också förordnas då det är fråga om en rättshandling eller en rättegång mellan den underårige å ena sidan och ställföreträdaren, dennes make eller sambo eller någon som ställföreträdaren företräder å andra sidan (11 kap. 2 § andra stycket ). Överförmyndaren skall också förordna god man i andra fall där den underårige har ett intresse som strider mot en vårdnadshavares, en förmyndares eller en god mans intresse eller mot en sådan företrädares makes eller sambos intresse (11 kap. 2 § tredje stycket ). 4.3 Bestämmelser om internationella förhållanden Bestämmelser om förmynderskap och godmanskap med internationell anknytning finns i två författningar, nämligen lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap (lag) och förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äk- tenskap, adoption och förmynderskap (förordning). förordning gäller i förhållande till de andra nordiska länderna och ersätter inom sitt område lag. Båda författningarna har utformats på grundval av inter- nationella konventioner. De konventioner som lag bygger på har emeller- tid upphört att gälla för svensk del. Det reformbehov som behandlas i detta lagstiftningsärende gäller utomnordiska förhållanden (se avsnitt 7). I nordiska förhållanden är möjligheterna att förordna god man större än i utomnordiska förhållanden och den nordiska regleringen har inte föranlett någon kritik såvitt nu är av intresse. I det följande behandlas därför endast lag. Bestämmelserna lag utgår i här aktuella delar från nationa- litetsprincipen. Denna kommer till uttryck bl.a. på så sätt att den stat där den underårige är medborgare anses i första hand vara behörig att anordna förmynderskap. Av intresse här är 4 kap. 2 och 3 §§. Där stadgas: 4 kap. 2 § Har utländsk undersåte, som enligt lagen i den stat, han tillhör, bör på grund av underårighet förses med förmyndare, hemvist här i riket, inhämte rätten, genom bemedling av ministern för utrikes ärenden, huruvida förmynderskap kommer att anordnas i enlighet med den främmande statens lag. Upplyses det, att sådant förmynderskap ej kommer att anordnas, eller erhålls ej svar , varde förmynderskap anordnat enligt svensk lag. Anordnas förmynderskap i enlighet med lagen i den stat, den underårige tillhör, förordne rätten, att förmynderskap inte längre skall vara anordnat enligt svensk lag. 4 kap. 3 § Skall förmynderskap för underårig, som vistas här i riket, ej anordnas enligt svensk lag, eller är ännu ej utrett, om det skall ske, äge likväl rätten, om den omyndiges angelägenheter kräva omedelbar vård, efter vad i svensk lag är stadgat förordna förmyndare för tiden intill dess förmynderskap anordnats i enlighet med den främmande statens lag eller förmyndare blivit av rätten genom slutligt beslut utsedd. Är förmynderskap anordnat enligt lagen i främmande stat, må i trängande fall god man enligt svensk lag förordnas att vårda den omyndiges angelägenheter. Förmynderskap kan alltså anordnas enligt svensk lag för utländska barn med hemvist här, om det efter förfrågan genom () till hemlandet (dvs. medborgarskapsstaten) framgår att förmynderskap inte kommer att anordnas där. Detsamma gäller om svar på en förfrågan inte kommer . En förutsättning är vidare att en förmyndare behövs också enligt hemlandets lag. Anordnas senare förmynderskap enligt det främmande landets lag, skall förmynderskap inte längre vara anordnat enligt svensk lag. Det finns också en möjlighet att för alla underåriga som vistas i förordna förmyndare interimistiskt i avvaktan på att förmynderskap anordnas slutligt. I trängande fall får god man som ersättare för förmyndare förordnas enligt 11 kap. för en underårig för vilken förmynderskap är anordnat i hemlandet. 5 Företrädare för ensamma flyktingbarn i Som redovisats i avsnitt 4.3 kan förmynderskap enligt lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap (lag) anordnas enligt svensk lag för utländska barn med hemvist här, om det efter förfrågan till hemlandet genom UD framgår att förmynderskap inte kommer att anordnas där eller svar på förfrågan inte kommer (4 kap. 2 §). I avvaktan på att förmynderskap slutgiltigt anordnas får, om den underåriges angelägenheter kräver omedelbar vård, förmyndare förordnas interimistiskt i (4 kap. 3 § första stycket). För att förmynderskap skall anses anordnat i hemlandet torde det vara tillräckligt att man där betraktar exempelvis föräldrar eller någon av dem som förmyndare för barnet på grund av lag (, Svensk internationell privat- och processrätt, 4 uppl. 1992, s. 149). Ett ensamt flyktingbarn som kommer till kan knappast anses ha sitt hemvist här redan från början. Bestämmelsen i 4 kap. 2 § lag är då inte tillämplig på barnet och förmynderskap kan inte anordnas i . För barnet är dessutom förmynderskap redan anordnat i hemlandet och kan då inte anordnas i ens om barnet förvärvar hemvist här. I rapporten , flykting och utan föräldrar i redovisar en kartläggning styrelsen gjort av situationen för de ensamma flyktingbarn som vistades här i landet åren 1988 och 1989. Av kartläggningen framgår att de flesta ensamma flyktingbarn () hade kvar åtminstone någon av sina föräldrar i livet. Är förmynderskapet anordnat för barnet enligt ett annat lands lag får i trängande fall förordnas god man enligt svensk lag (4 kap. 3 § andra stycket lag). Som tidigare anförts skall en god man enligt 11 kap. 1 § i förmyndarens ställe vårda barnets angelägenheter (se avsnitt 4.2). Den gode mannens uppgift omfattar bl.a. att företräda barnet vid rättshandlingar av olika slag, såsom att ansöka om studiehjälp, att teckna lägenhetskontrakt och att öppna bankkonto. För ett flyktingbarn som kommer till utan föräldrar eller andra förmyndare förordnas regelmässigt en god man enligt 11 kap. 1 § . Fram till dess att barnets rätt att stanna i har prövats och, om uppehållstillstånd beviljas, barnet har kommunplacerats anses barnet i praxis falla in under begreppet trängande fall lag. Många ensamma flyk- tingbarn som har fått uppehållstillstånd och kommunplacerats saknar emellertid god man. Det finns inte någon heltäckande, landsomfattande utredning som redovisar hur vanligt det är att ensamma flyktingbarn som beviljats uppehållstillstånd saknar god man. tidigare omnämnda kartläggning avseende visade att av de ensamma flyktingbarnen saknade en god man. och har härefter på regeringens uppdrag utvärderat det kommunala mottagandet av barn och ungdomar med flykting- bakgrund som kommit till utan vårdnadshavare och som beviljats uppe- hållstillstånd här. För att få kunskap om hur det kommunala mottagandet av de ensamma flyktingbarnen fungerar skickade myndigheterna ut en enkät till 45 av de 149 kommuner i landet som tagit emot ensamma flyktingbarn ; totalt 988 barn. Två av de tillfrågade kommunerna uppgav att inte något av de ensamma flyktingbarn som vistades i kommunen hade någon god man. Åtta kommuner uppgav att omkring hälften av de ensamma barnen hade en god man och övriga kommuner uppgav att alla ensamma flyktingbarn hade en god man (se 1994:7). I de fall då god man inte var förordnad angavs som skäl bl.a. att ansökan om god man gjordes endast i trängande fall, att , som var beslutande organ före , i vissa fall vägrade att förordna god man, att det var svårt att rekrytera gode män, att barnet hade en förmyndare eller att det inte fanns behov av en god man. I vilka fall ett offentligt biträde kan förordnas i utlänningsärenden framgår av 41 § 5-11 rättshjälpslagen (1972:429). Av 42 § rättshjälpslagen framgår att rättshjälp genom offentligt biträde i dessa ärenden skall beviljas, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Det är i de allra flesta fall som prövar frågan om förordnande av offentligt biträde i utlän- ningsärenden. Biträde skall förordnas efter det att ärendet kommit in till verket, vilket innebär att biträde normalt förordnas innan asylutredningen genomförts. I propositionen 1988/89:86 med förslag till ny utlänningslag (s. 135) uttalade regeringen att ett offentligt biträde alltid bör förordnas då fråga är om en minderårig asylsökande som inte ens med tolk kan förväntas utföra sin talan på ett från rättssäkerhetssynpunkt betryggande sätt. Så sker också i praxis (se prop. 1989/90:107 s. 59). Den nya lag om offentligt biträde som träder i kraft och som ersätter bestämmelserna om offentligt biträde rättshjälpslag innebär inte några materiella ändringar i rätten till offentligt biträde (prop. 1996/97:9, bet. 1996/97:JuU3, rskr. 1996/97:55, SFS 1996:1620). Det offentliga biträdet stärker barnets ställning genom att vara ett språkrör för barnet. Biträdets huvudsakliga uppgift är att ge råd och stöd. Biträdet kan även ta initiativ till en utredning för tillvaratagande av barnets rätt, om en sådan inte kan fås genom den myndighet som handlägger ärendet (45 § rättshjälpslagen). gäller att den som i ett utlänningsärende är förordnad som offentligt biträde enligt rättshjälpslagen för ett barn som saknar vårdnadshavare här i landet utan särskilt förordnande är barnets ställföreträdare i ärendet (11 kap. 1 b § utlänningslagen [1989:529]). Som ställföreträdare för barnet kan det offentliga biträdet överklaga ett beslut och företa andra processhandlingar på barnets vägnar utan fullmakt från barnets ordinarie ställföreträdare. 6 Pågående lagstiftnings- och konventionsarbete Frågor om förmynderskap och godmanskap med internationell anknytning har behandlats i betänkandet Internationella förmynderskapsfrågor (SOU 1987:73). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom ramen för ett större projekt om internationell familjerätt i . Reform- arbetet torde leda till den i detta sammanhang viktiga ändringen att svensk rätt övergår från nationalitetsprincipen till hemvistprincipen även vad gäller förmynderskap med utomnordisk anknytning. En sådan ändring skulle innebära att svenska myndigheter blir behöriga att med tillämpning av svensk lag fatta beslut i olika förmynderskapsfrågor som rör utländska underåriga med hemvist här i landet och att den unge betraktas som underårig (omyndig) till dess att han eller hon fyllt , även om han eller hon enligt medborgarskapslandets lag redan anses myndig. Inom för internationell privaträtt antogs en konvention om skydd för underåriga i internationella förhållanden (Convention on jurisdiction, applicable law, recognition, enforcement and co-operation in respect of parental responsibility and measures for the protection of children).