prop · GK03100 · 1997-01-01 00:00:00 — Nämnas bör också uppbördsförordningen (1967:626) som ansluter till både uppbördslagen och lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. För vissa slag av direkta skatter finns särskilda bestämmelser om uppbörd. I allmänhet knyter dessa nära an till reglerna i uppbördslagen. Exempel på sådana bestämmelser finns i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. I fråga om indirekta skatter bör nämnas mervärdesskattelagen (1994:200, ML) och lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- avgifter som även dessa innehåller regler om uppbörd av skatt. Författningarna om uppbörd av direkta skatter och socialavgifter reglerar Ä till skillnad från i första hand mervärdesskattelagen Ä i princip endast uppbördsförfarandet. De är alltså rena förfarandelagar. Regleringen av uppbördssystemet bygger på det materiella innehållet i skattelagarna, lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1981:691) om socialav- gifter och lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter. Uppbörds- regleringen är givetvis i sig materiellt betingad i olika hänseenden, bl.a. när det gäller preliminär skatt, men även i dessa fall i frågor som i grunden hänger samman med förfarandet. I betänkandet Ett nytt system för skattebetalningar (SOU 1996:100), Del A (s. 47 ff) redogör utförligt för nuvarande regler. I det följande ges en översiktlig beskrivning av uppbörden av direkt skatt och mervärdesskatt. 4.2 Uppbörd av direkt skatt I tillämpas ett system med preliminär källskatt vid uppbörden av direkt skatt. Källskatten betalas då inkomsten uppbärs och räknas av mot den slutliga skatten sedan taxeringsunderlaget har fastställts. Källskattesystemet har fördelar för både det allmänna och den skattskyldige. För det allmänna innebär det en relativt säker skatteuppbörd. För den skattskyldige innebär systemet att han kan disponera det belopp som betalats ut av arbetsgivaren utan att behöva oroa sig för kommande skatter. En grundläggande princip i uppbördsförfarandet är att den skattskyldige skall betala preliminär skatt med belopp vilket så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten, minskad med eventuell överskjutande ingående mervärdesskatt. Om den skattskyldige inte redovisar mervärdesskatten i sin självdeklaration, utan i stället i en särskild mervärdesskattedeklaration, ingår dock inte mervärdesskatten i den slutliga skatten. Vid bestämmandet av den preliminära skatten tas då inte heller hänsyn till eventuell överskjutande ingående skatt. Lagstiftningen syftar till att det i normalfallet varken skall behöva göras stora fyllnadsinbetalningar eller påföras stora kvarstående skatter. Den preliminära skatten skall betalas genom skatteavdrag på ersättning för arbete (A-skatt) eller enligt särskild debitering (F-skatt och särskild A- skatt). Härutöver kan egna inbetalningar göras i form av fyllnadsin- betalningar. Ett uppbördsår omfattar tiden fr.o.m. februari t.o.m. januari året efter. Ett uppbördsår är alltså inte detsamma som ett inkomstår. Ett inkomstår avser det kalenderår som närmast har föregått taxeringsåret. Det finns tre olika typer av skattsedlar, nämligen skattsedel på preliminär skatt, skattsedel på slutlig skatt och skattsedel på tillkommande skatt. Preliminärskattsedeln kan vara antingen A- eller F-skattsedel. Typen avgör både hur den preliminära skatten och hur socialavgifterna för innehavaren skall betalas in. För en person som har A-skattsedel skall arbetsgivaren göra skatteavdrag på ersättning för arbete, medan arbetsgivaren aldrig är skyldig att göra skatteavdrag för en person som endast har en F-skattsedel. För en person med A-skatt kan A-skattsedeln kombineras med en debiterad A-skatt, kallad särskild A-skatt. Den särskilda A-skatten betalas in av arbetstagaren själv. Av slutskattsedeln skall framgå taxerad och beskattningsbar för- värvsinkomst, inkomst av kapital, debitering och, i fråga om fysiska per- soner och dödsbon, skattesatserna för inkomstskatt. Även pensionsgrundande inkomst skall framgå av skattsedeln. Skattsedel på tillkommande skatt innehåller uppgifter om den tillkommande skattens storlek m.m. Skattsedel på preliminär F-skatt skall utfärdas för en skattskyldig som bedriver eller kan antas komma att bedriva näringsverksamhet. Juridiska personer har normalt F-skatt. F-skattsedel utfärdas efter ansökan Ä skattemyndigheten kan inte tilldela någon F-skattsedel mot dennes vilja. Till skattsedeln fogas också ett F-skattebevis. Den som anlitar en person med enbart F-skattsedel är varken skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen för arbetet. Skattsedelsinnehavaren betalar själv sin preliminära skatt i form av debiterad F-skatt om det inte är fråga om ett handelsbolag. Sådana bolags inkomster beskattas hos delägarna. Handelsbolag är skattskyldiga endast för fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel och särskild löneskatt på pensionskostnader. Handelsbolag kan därför i vissa fall tilldelas F-skattsedel utan att debiteras någon preliminär skatt. Om F-skattsedel åberopas i ett uppenbart anställningsförhållande är arbetsgivaren skyldig att skriftligen anmäla förhållandet till skattemyn- digheten. I dessa fall kan skattemyndigheten besluta att utfärda även en A- skattsedel. F-skatten betalas senast den 10 i varje uppbördsmånad under uppbörds- året med undantag för januari då betalning får göras senast den 15. Sådana skattskyldiga som inte har tilldelats en F-skattsedel skall betala den preliminära skatten genom skatteavdrag. För en person med A-skatt skall A-skattsedel utfärdas. Det stora flertalet innehavare av A-skattsedel är löntagare. Det kan även vara personer som fått sin F-skattsedel återkallad eller personer som inte vill ha F-skatt eftersom behov saknas, t.ex. varuhandlare. Det är arbetsgivaren som svarar för att skatteavdrag görs på ersättning för arbete och att den avdragna skatten levereras in till skattemyndigheten. Avdragen skatt och arbetsgivaravgifter skall redovisas och betalas , senast den 10 (senast den 15) efter det att lönen betalades ut. Arbetsgivaren är skyldig att redovisa till skattemyndigheten även om han saknar möjlighet att betala. Det förekommer också att enskilda personer i samband med eller efter den sista uppbördsmånaden för året gör egna, frivilliga inbetalningar av A- skatt, s.k. fyllnadsinbetalningar. Syftet med en fyllnadsinbetalning är att uppnå bättre överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt och därigenom undvika eller minska effekterna av en stor kvarstående skatt. Som regel skall en fyllnadsinbetalning göras året efter inkomståret. En fysisk person som har en A-skattsedel kan få en debiterad A-skatt, kallad särskild A-skatt, om den slutliga skatten inte kan väntas bli täckt genom skatteavdrag. Den särskilda A-skatten är alltså ett komplement till den vanliga A-skatten. Det utfärdas inte någon separat skattsedel utan den skattskyldige får ett besked om skattens storlek tillsammans med A- skattsedeln under inkomståret. Den särskilda A-skatten betalas av den skattskyldige själv, senast den 10 i varje uppbördsmånad under uppbördsåret med undantag för januari då betalning får göras senast den 15. Särskild A-skatt kan bli aktuell t.ex. för personer som har haft F- skattsedel men fått den återkallad eller personer som bedriver näringsverksamhet men som inte vill ha F-skatt. Även juridiska personer kan tilldelas A-skattsedel och debiteras särskild A-skatt. Eftersom socialavgifter inte är aktuella har skattsedeln betydelse enbart för den preliminära skatten. A-skattsedel för juridiska personer blir aktuell främst när F-skattsedeln återkallas, när ansökan om F-skatt avslås eller när den skattskyldige inte vill ha F-skatt. Huvudregeln även för juridiska personer med A-skatt är att den preliminära skatten i första hand skall täckas genom skatteavdrag. Avdraget för juridiska personer är alltid . För den del av skatten som inte täcks genom skatteavdrag får särskild A-skatt debiteras. F-skatt i kombination med A-skatt Det är endast fysiska personer som kan ha en kombination av F- och A- skattsedel. A-skattsedeln skall användas när den skattskyldige har anställningsin- komster och F-skattsedeln vid inkomst av näringsverksamhet. Syftet med lagstiftningen är att underlätta för personer som vill starta ett företag, som de har kvar anställningsinkomster, och för en anställd att parallellt med anställningen driva ett företag. Att en person har både F- och A-skattsedel förändrar inte respektive skattsedels rättsverkningar. Skyldigheten att svara för skatt och avgifter beror på vilken av skattsedlarna som används vid ett visst uppdrag. F-skattsedeln utfärdas i kombinationsfallen på villkor att den inte åberopas i anställningsförhållanden. Motsvarande villkor saknas där innehavaren endast har en F-skattsedel. Det framgår av F-skattebeviset om innehavaren även har en A-skattsedel. Storleken av den kvarstående skatten framgår av skattsedeln på slutlig skatt. Normalt sett är det arbetsgivaren som januari Ä mars året efter taxeringsåret gör avdrag för eventuell kvarstående skatt för sådana arbetstagare som har A-skatt. Arbetsgivaren svarar också för inbetalningen av beloppet. Inbetalningen skall göras året efter taxeringsåret. Arbetstagaren kan själv betala in den kvarstående skatten om han gör det innan arbetsgivaren börjar göra avdrag och uppvisar kvitto på att han betalat hela skattebeloppet. Arbetstagaren kan också ha fått ett beslut från skattemyndigheten som innebär att skatteavdrag skall göras med ett lägre belopp eller inte alls, t.ex. beslut om anstånd med inbetalningen eller ett beslut om förbehållsbelopp. Beslut om förbehållsbelopp innebär att skatteavdraget begränsas, så att arbetstagaren garanteras en viss del av lönen för sina nödvändiga levnadskostnader. En F-skattsedelsinnehavare betalar sin kvarstående skatt själv, året efter taxeringsåret. Kvarstående skatt tas inte ut. På kvarstående skatt betalas kvarskatteavgift. Tillkommande skatt är en skatt som skall betalas på grund av eftertaxering eller enligt beslut om debitering sedan påföringen av slutlig skatt har avslutats. Tillkommande skatt skall betalas senast den 10 i den månad som skattemyndigheten bestämmer Ä dock tidigast året efter taxeringsåret. Skattsedel skall översändas till den skattskyldige senast före den uppbördsmånad då skatten skall betalas. Tillkommande skatt tas inte ut. På tillkommande skatt skall respitränta betalas. Arbetsgivarna spelar en betydelsefull roll i uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter. Uppbörden av arbetsgivaravgifter inom socialförsäkringen samordnades med uppbörden av preliminär skatt som innehållits av arbetsgivare (prop. 1983/84:167, bet. 1983/84:SfU28, rskr. 1983/84:369). Syftet var att uppnå en säkrare avgiftsberäkning och en effektivare och snabbare uppbörd. Samordningen gäller framför allt formerna för arbetsgivarnas redo- visning till myndigheterna, betalningen av skatterna och avgifterna samt handläggningen inom myndigheterna. Skyldighet att göra skatteavdrag Preliminär skatt skall normalt betalas in som inkomsten tjänas in. Den preliminära skatten betalas antingen som A-skatt, särskild A-skatt eller F-skatt. Det är arbetsgivaren (uppdragsgivaren) som vid varje löneutbetalningstillfälle verkställer skatteavdrag för A-skatt från den lön som utbetalas. Avdragen skatt redovisas och betalas månaden efter löneutbetalningen. I samband med detta beräknas och betalas också de arbetsgivaravgifter som belöper på lönebeloppet samt utgivna förmåner. är det arbetstagarens (uppdragstagarens) skattsedel på preliminär skatt som helt styr om skatteavdrag skall göras eller inte på ersättning för arbete. En arbetsgivare skall inte göra skatteavdrag eller betala arbets- givaravgifter vid utbetalning av ersättning till någon som har enbart en F- skattsedel. Detta gäller oavsett om ersättningen skall beskattas som inkomst av näringsverksamhet eller som inkomst av tjänst. En arbetsgivare som betalar ut lön eller annan ersättning för utfört arbete till en person som har A-skattsedel är däremot alltid skyldig att göra skatteavdrag vid utbetalningen, oavsett om mottagaren är fysisk eller juridisk person och oavsett om ersättningen är huvudinkomst eller sidoinkomst. Vid beräkning av skatteavdraget skall även förmåner räknas med. Om inkomsttagaren är fysisk person skall utbetalaren av den huvudsakliga inkomsten göra skatteavdrag enligt tabell. Skattetabellen är uppbyggd efter olika kommunala skattesatser. Är utbetalningen sidoinkomst görs skatteav- drag . Vid utbetalning av ersättning för arbete som görs till en juridisk person med A-skatt skall skatteavdrag alltid göras av ersättningen. Arbetsgivaren eller utbetalaren behöver inte göra skatteavdrag för en person med A-skattsedel om ersättningen understiger under inkomståret. Avdrag för kvarstående skatt skall enligt huvudregeln göras av den som är skyldig att göra skatteavdrag för A-skatt vid utbetalning av ersättning för arbete, under förutsättning att ersättningen är huvudsaklig inkomst av arbete för mottagaren. Avdrag för kvarstående skatt skall inte göras vid utbetalning till en juridisk person eller om ersättningen avser ett arbete som pågår än . Avdrag görs januari Ä mars året efter taxeringsåret och avdraget skall i princip vara lika stort vid varje avdragstillfälle. gäller regler som innebär skyldighet att göra avdrag för preliminär skatt även på räntor och utdelningar. Värdepap- perscentralen , , fondkommissionärer, banker och andra som yrkesmässigt ombesörjer att pengar blir räntebärande, är skyldiga att göra skatteavdrag från avkastning av kapital som tillfaller fysisk person som är bosatt i eller svenskt dödsbo. Avdrag skall göras oavsett vilken skattsedel på preliminär skatt den skattskyldige har. Skatteavdrag skall göras och avdragen skatt skall redovisas i uppbördsdeklaration och på kontrolluppgift. Skyldighet att betala arbetsgivaravgifter Arbetsgivaravgifter skall betalas på ersättning för arbete om mottagaren är en fysisk person med A-skattsedel. Är mottagaren av utbetalningen en juridisk person skall arbetsgivaravgifter inte betalas. För personer som fyllt före årets början betalas i stället en särskild löneskatt. Arbetsgivaravgifter beräknas på summan av lön, annan ersättning och förmåner om värdet tillsammans uppgår till för mottagaren . Redovisning och inbetalning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter Redovisning och inbetalning av avdragen A-skatt och arbetsgivaravgifter görs på uppbördsdeklarationen, som är både deklaration och inbetalningskort i ett. I vissa fall måste också en specifikation till uppbördsdeklarationen lämnas, nämligen när arbetsgivare har belopp att redovisa som innebär nedsättning av arbetsgivaravgifterna på grund av kostnader för utbildningsvikariat eller skall redovisa arbetsgivaravgifter på grund av konventioner med och . Uppbördsdeklarationer skickas till alla registrerade arbetsgivare , direkt efter det att föregående ''''''''uppbördsperiod'''''''' är avslutad. Genom att uppbördsdeklarationerna/inbetalningskorten sänds ut en gång kan de förses med en optiskt läsbar kod för maskinell registrering av uppgiften om till vilken uppbördsmånad redovisningen och betalningen hör. Redovisning och inbetalning av avdragen A-skatt och arbetsgivarav- gifter skall ske senast den 10 efter det att löneutbetalningen gjordes (senast den 15). Redovisning och inbetalning av avdragen kvarstående skatt görs i en särskild uppbördsdeklaration året efter taxeringsåret. Avdragen preliminär skatt på ränta och utdelning skall också redovisas i en särskild uppbördsdeklaration. Redovisning och inbetalning skall ske senast den 10 efter det att avdraget gjordes. 4.4 Uppbörd av mervärdesskatt Registrering till mervärdesskatt görs i samband med att en verksamhet som medför skattskyldighet för eller rätt till återbetalning av mervärdesskatt påbörjas. Redovisning kan ske antingen i självdeklarationen eller i en mervärdesskattedeklaration. Redovisning i självdeklarationen kan göras av dem vars årliga beskattningsunderlag exklusive gemenskapsinterna förvärv och import uppgår till högst . Redovisningsperioden omfattar då och mervärdesskatten kommer att ingå i den slutliga skatten för året. Dessa skattskyldiga kan välja att i stället, liksom övriga skattskyldiga, redovisa mervärdesskatten i mervärdesskattedeklaration. Redovisningsperioden omfattar då en kalendermånad och skatten betalas i samband med att mervärdesskattedeklarationen lämnas. Företag vars be- skattningsunderlag är högst exklusive gemenskaps- interna förvärv och import skall redovisa och betala mervärdesskatten senast den 5 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång. Företag med beskattningsunderlag överstigande exklusive gemenskapsinterna förvärv och import skall redovisa och betala mervärdesskatten senast den 20 efter redovisningsperiodens utgång. De som inte lämnar självdeklaration samt handelsbolag och europeiska ekonomiska intressegrupperingar skall alltid redovisa mervärdesskatten i mervärdesskattedeklaration. Om de årliga beskattningsunderlagen exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret uppgår till högst , får skattemyndigheten för dem besluta att redovisningsperioden skall omfatta . Deklarationsblanketterna sänds ut automatiskt till den som är regist- rerad. Blanketterna är förtryckta med vissa uppgifter och baksidan utgörs av ett inbetalningskort. 4.5 funktion i uppbördsförfarandet F-skatt och särskild A-skatt skall som nämnts betalas senast den 10 i (senast den 15). Kvarstående skatt förfaller till betalning året efter taxeringsåret och tillkommande skatt förfaller till betalning den månad som skattemyndigheten bestämmer dock tidigast året efter taxeringsåret. Vid skattemyndigheten görs avstämning av kontoutdrag från post- girosystemet löpande. Efter det att avstämningen mellan debiteringar och inkomna betalningar är avslutad, skickas en betalningspåminnelse ut till skattskyldiga i de fall betalning saknas eller är otillräcklig. Betalningspåminnelserna tas fram med hjälp av ADB. I en betalningspåminnelse anges en sista inbetalningsdag. I påminnelsen anges en dröjsmålsavgift som beräknats fram till inbetalningsdagen. Dröjs- målsavgiften gäller under förutsättning att betalning görs inom den i be- talningspåminnelsen angivna tiden. Kort tid efter det att datum för sista inbetalningsdag i betalningspå- minnelsen passerats och betalningarna är avstämda, överlämnas de skulder som alltjämt är obetalda till kronofogdemyndigheten för indrivning (restföring). I normalfallet är skattemyndighetens befattning med den aktuella skatten därigenom avslutad, men det förekommer omräkningar och omdebiteringar som gör att de belopp som restförts på ett eller annat sätt skall korrigeras. I en del fall görs betalningar till skattemyndigheten efter restföringstidpunkten, vilket också innebär administrativa justeringar mellan skatteregister (CSR) och kronofogdemyndighetens register (). Det förekommer också att balanserade betalningar för restförd skuld återfinns först efter restföringstidpunkten. När en arbetsgivare påbörjar sin verksamhet skall han registreras som arbetsgivare i skattemyndighetens arbetsgivarregister. När redovisningen kommer in till skattemyndigheten skall redovisningen registreras och betalningen stämmas av. Kontrollen av att uppbördsdeklarationer lämnats och redovisade belopp betalats samt avstämningen av den lämnade redovisningen görs med hjälp av ADB. Den maskinella kontrollen resulterar i olika åtgärder. Om en arbetsgivare inte redovisat eller betalat skall han anmanas att lämna deklaration respektive påminnas att betala. Vad som nämnts tidigare om arbetet med betalningspåminnelser för debiterade skatter gäller även arbetsgivarområdet. I januari året efter inkomståret skall arbetsgivaren lämna kontrollupp- gifter. Dessa bereds, registreras och stäms sedan av maskinellt mot de lämnade uppbördsdeklarationerna. Registrering till mervärdesskatt görs i samband med att en verksamhet som medför skattskyldighet för eller rätt till återbetalning av mervärdesskatt påbörjas. Om redovisning inte kommer in framställs och skickas maskinellt en påminnelse att deklarera. Kommer det trots påminnelsen inte in någon redovisning fastställs skatten efter skön. Registrering av uppgifterna i s.k. negativa deklarationer, som utvisar belopp att återfå, sker normalt manuellt på skattemyndigheten. Övriga deklarationer avläses optiskt och registreras maskinellt. Inbetalning sker till ett speciellt postgirokonto för varje län. Avstämning mellan gjorda in- respektive utbetalningar och redovisad mervärdesskatt görs löpande med hjälp av kontoutdrag från postgirot. görs en central bearbetning i mervärdesskattesystemet för att få fram de som inte betalat deklarerat belopp eller betalat . För dessa framställs maskinellt en betalningspåminnelse med en beräknad dröjsmålsavgift. Om betalning trots påminnelse inte kommer in lämnas kravet över till kronofogdemyndigheten för indrivning. En utbetalning kan avse överskjutande ingående mervärdesskatt eller ett för stort inbetalt belopp. Utbetalningar sker via fakturabetalnings- service (postgiro). Före utbetalning kontrolleras maskinellt om krav på den skattskyldige finns i mervärdesskattesystemet, arbetsgivarregistret eller registret för debiterade skatter. Om så är fallet sker maskinellt kvittning före återbetalning. Även skulder hos kronofogdemyndigheten avräknas innan en utbetalning görs. 4.6 Räntor och avgifter I såväl uppbördslagen, lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare som mervärdesskattelagen finns detaljerade bestämmelser om räntor och avgifter. Den som fått anstånd med att betala skatt eller avgift skall betala anståndsränta när anståndet upphör och det återstår ett belopp att betala. Respitränta tas ut på skatt eller avgift som skall betalas utöver tidigare deklarerade belopp. Resitutionsränta betalas på skatt eller avgift som betalas tillbaka. Ö-skatteräntan och kvarskatteavgiften tar enbart sikte på debiteringen av slutlig skatt och utgår om den preliminära skatten överstiger respektive understiger den slutliga. Dröjsmålsavgiften har ersatt restavgiften och förseningsavgiften och tas ut om skatt, avgift eller ränta inte betalats inom föreskriven tid. Vad gäller mervärdesskatt tas dröjsmålsavgift också ut på skatt som bestämts genom skönsbeskattning i avsaknad av deklaration. De straffbestämmelser som tidigare fanns i olika skatteförfattningar har med ett ikraftträdande fr.o.m. flyttats över till skattebrottslagen (1971:69) och arbetats in i de centrala brottsbeskriv- ningarna skattebrott, skatteförseelse respektive vårdslös skatteuppgift (se prop. 1995/96:170, bet. 1995/96:JuU23, rskr. 1995/96:277, SFS 1996:660). Lagen omfattar nu i stort sett samtliga straffbestämmelser på skatteområdet. I 75 och 77 a §§ UBL finns bestämmelser som har ett nära samband med sanktionsbestämmelserna. Enligt 75 § gäller bl.a. att en arbetsgivare som utan skälig anledning underlåter att göra avdrag för preliminär eller kvarstående skatt är ansvarig för den skatt som skatteavdraget skulle ha avsett till belopp som svarar mot vad arbetsgivaren underlåtit att dra av. Beslut om sådan ansvarighet fattas av skattemyndigheten. Regleringen i 77 a § innebär att den som i egenskap av företrädare för arbetsgivare som är juridisk person har verkställt skatteavdrag men uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåtit att betala det innehållna beloppet i rätt tid och ord- ning, kan bli betalningsskyldig för beloppet tillsammans med arbetsgiva- ren. Regler om företrädaransvar finns också i 15 § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 16 kap. 17 § mervärdesskattelagen, 5 kap. 17 § lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter och 38 § tullagen. Lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare innehåller bestämmelser om avgiftstillägg.