prop · GK03178 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:178 Partnerskaps- och samarbetsavtal med Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner anpassningsprotokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och å andra sidan samt en förklaring om provisorisk tillämpning av protokollet. Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsstaterna i Europeiska unionen, dvs. , och , skall bli parter i avtalet om partnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsstater och . Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till anpassningsprotokollet. Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former för politisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar till att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i och ger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna. Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets tillämpning. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Ärendet och dess beredning................................. 3 3 Bakgrund................................................... 3 4 Utvecklingen i ..................................... 4 5 och ........................................ 5 6 Anpassningsprotokollets innehåll........................... 5 6.1 Anpassningsprotokollet.............................. 5 6.2 .................................. 5 6.2.1 Ingressen.................................... 6 6.2.2 Syftet....................................... 6 6.2.3 Allmänna principer........................... 6 6.2.4 Politisk dialog.............................. 7 6.2.5 Varuhandel................................... 7 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar........... 8 6.2.7 Löpande betalningar och kapital.............. 9 6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt samt samarbete i lagstiftningsfrågor........................ 9 6.2.9 Ekonomiskt samarbete......................... 10 6.2.10 Kulturellt samarbete......................... 11 6.2.11 Finansiellt samarbete........................ 11 6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmännabestämmelser samt slutbestämmelser........................ 11 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning.......... 12 7 Godkännande av anpassningsprotokollet...................... 13 Bilaga 1 Anpassningsprotokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet............................. 17 Bilaga 2 Förklaringen om provisorisk tillämpning..... 149 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................. 150 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och å andra sidan och förklaringen om provisorisk tillämpning av protokollet. 2 Ärendet och dess beredning Efter förhandlingar mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och undertecknades ett avtal om partnerskap och samarbete mellan EG och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Avtalet träder i kraft när parterna har underrättat generalsekreteraren för Europeiska unionens råd om att de konstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts. Till följd av , och anslutning till Europeiska unionen (EU) och efter förhandlingar som kommissionen har fört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet om partnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nya medlemsstaterna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från den närmast berörda myndigheten . Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till protokollet. Enligt artikel 4 i protokollet skall det godkännas av parterna i enlighet med deras respektive förfaranden och träda i kraft i efter den dag då parterna anmäler till varandra att de nödvändiga förfarandena har slutförts. Anpassningsprotokollet i svensk text finns som bilaga 1 till propositionen. Inom EU har det utarbetats en förklaring om provisorisk tillämpning av anpassningsprotokollet. Förklaringen i svensk text finns som bilaga 2 till propositionen. När upplöstes, det upphörde och en ny Europakarta trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde (OSS). Ett avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av EG och har tillämpats övergångsvis men skall upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft. Med länderna i har gemenskaperna ingått s.k. Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i . Sådana avtal har tecknats med , , , , , och samt med , och . För de länder som ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodell än Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k. partnerskapsavtal). De syftar inte till associering eller medlemskap, men innehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen. I avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrätt samt brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad- nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag. Partnerskapsavtalen är anpassade efter ekonomiska och politiska utvecklingsnivå. , , och kommer därför att få de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land skall övervägas. Övriga utgör en grupp med enklare avtal. För tiden fram till dess att avtalet träder i kraft kan interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel, betalningar och konkurrens. Interimsavtalen ingås därför mellan EG och tredje land. med trädde i kraft . Landet har genomgått en rad politiska och ekonomiska förändringar. Statsledningen har fört en klart uttalad politik med ambition att genomföra reformer som syftar till demokrati, marknadsekonomi och en liberalisering av utrikeshandeln. Trots att reformarbetet endast pågått , har av de internationella organisationerna i många avseenden kommit att betraktas som en "mönsterelev". Landet har med hjälp av bl.a. (), och utvecklingsprogram UNDP fått en stabil valuta . Detta har dock skett till priset av ekonomisk stagnation, vilken fått svåra effekter för befolkningen. Det första fria parlamentsvalet ägde rum . I valet deltog ett tjugotal partier av mer eller mindre utvecklat slag. Den nye presidenten väntas föra en politik som syftar till en fortsatt balansgång mellan öst och väst. En prioritering är dock att vårda förbindelserna med . Presidenten bekänner sig till ett slags europeisk socialdemokrati. En komplicerande inrikespolitisk faktor är den konflikt som alltsedan blev självständigt pågått kring den s.k. transnistriska republiken som utropat sig som självständig. undertecknade dock parterna ett avtal som markerar en vilja att komma överens och som innebär ett steg framåt i den så låsta fredsprocessen. status på den internationella arenan har konsoliderats genom medlemskap i , Organisationen för samarbete och säkerhet i () och . är medlem i Partnerskap för fred- programmet och i för , NACC. De bilaterala relationerna med har varit begränsade. Diplomatiska förbindelser upprättades . Svenskt bistånd till går främst multilateralt genom utvecklingsprogram UNDP. , Sida, har genomfört vissa mindre bilaterala biståndsinsatser. Biståndsinsatser genomförs också via gemenskapens utvecklingsprogram Tacis. Handeln mellan och är ännu försumbar. Svensk export till uppgick till och importen uppgick till . Ett investeringsskyddsavtal är under förhandling. Genom anpassningsprotokollet blir part i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG, deras medlemsstater och . Anpassningsprotokollet innebär att på samma sätt som gemenskapens övriga medlemsstater skall anta och beakta avtalstexten, de gemensamma och ensidiga förklaringar och de skriftväxlingar som utgör bilagor till slutakten. Avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats på svenska. De utgör bilagor till protokollet och har lika giltighet som bilagorna på de andra språk på vilka avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats. Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden. Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan å ena sidan och EG och deras medlemsstater å den andra. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd upprättas för att förvalta avtalet. omfattar sammanlagt 106 artiklar, fem bilagor och ett protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en integrerad del av avtalet. Dessutom har det avgivits åtta gemensamma förklaringar och en ensidig förklaring från . Parterna har beaktat en skriftväxling mellan gemenskapen och om bolagsetablering. Förklaringarna och skriftväxlingen har bilagts slutakten. I avtalets ingress hänvisas det bl.a. till parternas gemensamma värderingar, deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja internationell fred och säkerhet. Parterna förbinder sig att liberalisera handeln i enlighet med principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet . Den första artikeln slår fast att ett partnerskap mellan å ena sidan och gemenskapen och dess medlemsstater å den andra upprättas genom avtalet. Dess syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja handeln och de ekonomiska förbindelserna, lägga grunden bl.a. för ekonomiskt, socialt, finansiellt och kulturellt samarbete samt stödja strävan att konsolidera demokratin och fullfölja övergången till marknadsekonomi. I artikel 2 slås fast att respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och marknadsekonomiska principer utgör viktiga beståndsdelar i avtalet. Parterna ser det som viktigt att de nya stater som uppstått genom upplösningen av bibehåller och utvecklar ett inbördes samarbete. Parterna åtar sig att, när gjort ytterligare framsteg i den ekonomiska reformprocessen, överväga upprättandet av ett frihandelsområde parterna emellan. Ett samarbetsråd skall regelbundet granska hur avtalet tillämpas och hur genomför ekonomiska reformer. Den politiska dialogen skall främja förbindelser med gemenskapen och dess medlemsstater, ökad samstämmighet på områden som rör säkerheten och stabiliteten i och respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Samråd skall vid behov hållas på högsta politiska nivå. Dialogen skall föras på ministernivå i samarbetsrådet, genom diplomatiska kanaler, samt på parlamentarisk nivå i den s.k. parlamentariska kommittén. Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest gynnad nation som avses i artikel I i . Bestämmelserna i artikel I gäller inte för fördelar som beviljats till förmån för vissa utvecklingsländer i enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till grannländer för att underlätta gränstrafiken. Vidare har rätt att, som löper ut som ansluter sig till eller i annat fall , bevilja andra medlemmar i förmåner utan att behöva utsträcka dessa förmåner till gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet. Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande villkor i avtalet. Undantag för principerna om transiteringsfrihet anges i bilaga 2 till avtalet. Produkter som importeras från en part till en annan får inte beläggas med interna skatter eller avgifter utöver de som läggs på likvärdiga inhemska varor. Dessa produkter får inte heller åtnjuta en behandling som är mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om alla lagar, bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får varor med ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 20, 21 och 22 i avtalet. Marknadsmässiga priser skall också tillämpas i handeln mellan de två parterna. Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten. Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i . Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella rättigheter. Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett särskilt avtal mellan gemenskapen och om handel med textilvaror som tillämpas provisoriskt . Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom när det gäller de bestämmelser om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 13. Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget). Vid behov skall ett särskilt avtal slutas mellan och . 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och att inte diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig också att ingå avtal för att samordna sina sociala trygghetssystem för moldoviska medborgare som är lagligen anställda i någon av gemenskapens medlemsstater, liksom för medborgare i gemenskapen som är lagligen anställda i , för att sådan anställning skall tillgodoräknas deras pensioner och livräntor. skall undersöka vilka gemensamma åtgärder som kan vidtas för att kontrollera illegal invandring. Villkor som påverkar etablering och drift av företag 29-35 I kapitlet om villkor för etablering och drift av företag ger gemenskapen och varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land. Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra författningar. Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre vattenvägar och sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta åtgärder av försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets integritet och stabilitet. Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster Artiklarna 36-39 I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig parterna att vidta nödvändiga åtgärder för att i tilltagande omfattning möjliggöra tillhandahållande av tjänster som utförs av gemenskapsbolag eller moldoviska bolag som är etablerade på en annan parts territorium än där den person för vilken tjänsterna är avsedda finns. Parterna åtar sig vidare att tillämpa principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den internationella sjöfartsmarknaden. Samarbetet inom detta område syftar till att utveckla en marknadsorienterad tjänstesektor i . Allmänna bestämmelser Artiklarna 40-46 I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll till bestämmelserna om företag och investeringar. Bland annat kan avvikelser från bestämmelserna tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa. Bestämmelserna gäller inte heller för verksamheter som har samband med myndighetsutövning. Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller andra skatteförfaranden. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge varandra förmånligare avtal än vad som beviljats enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS. 6.2.7 Löpande betalningar och kapital Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i i samband med varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Vidare får inga nya valutarestriktioner införas i fråga om kapitalrörlighet och löpande betalningar mellan parternas medborgare. Enligt avtalet får emellertid tillämpa valutarestriktioner under exceptionella omständigheter till dess den moldoviska valutan blivit helt konvertibel. respektive gemenskapen får vidare enligt bestämmelsen vidta tillfälliga skyddsåtgärder, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande växelkurspolitik. 6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt och samarbete i lagstiftningsfrågor Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och . Vidare skall man undvika att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion. Undantag görs emellertid för råvaror enligt och tillhandahållande av tjänster som snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna. Enligt avtalet skall förbättra skyddet av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt så att man efter det att avtalet har trätt i kraft nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. skall ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga 3 till avtalet. För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det också viktigt att en tillnärmning sker av lagstiftning till gemenskapens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden: tullagstiftning, bolagsrätt, banklagstiftning, bolagsredovisning och bolagsbeskattning, immateriell äganderätt, skydd för arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig upphandling, skydd av människors och djurs liv och hälsa, växtskydd, miljöskydd, konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder, lagstiftning om kärnenergi samt transporter. Gemenskapen skall ge tekniskt bistånd för att genomföra dessa åtgärder. Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en hållbar ekonomisk och social utveckling i . Samarbetet kommer att ta full hänsyn till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt samarbete, främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och yrkesutbildning, jordbruk och den agroindustriella sektorn, energi, miljöfrågor, transporter, telekommunikationer, finansiella tjänster, penningtvätt, penningpolitik, regional utveckling, socialt samarbete, turism, små och medelstora företag, information och kommunikation, konsumentskydd, tull, statistiksamarbete, ekonomi och bekämpandet av droger. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtgärder för att befordra samarbete mellan de oberoende staterna och andra grannländer för att stimulera en harmonisk utveckling av regionen. kommer att få tekniskt bistånd från gemenskapen för att genomföra samarbetet. Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer, varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot lämnas spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna ingångna tullsamarbets- avtal, vilka får vara mera långtgående. Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt samarbete. Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller medlemsstaternas motsvarande program får om så är lämpligt omfattas av samarbetet. Ytterligare aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också utvecklas. För att uppnå målen i avtalet om att påskynda ekonomiska omvandling skall gemenskapen ge tillfälligt tekniskt bistånd i form av bidrag. Biståndet skall ges inom ramarna för Tacis-programmet. Parterna skall enas om ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet fastställs. Gemenskapens tekniska bistånd skall ges i nära samordning med bidrag från andra källor. 6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmännabestämmelser samt slutbestämmelser Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det skall sammanträda på ministernivå minst en gång . Rådet skall fatta beslut på de områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller tolkning. skall biträdas av en samarbetskommitté. En av kommitténs uppgifter är att förbereda samarbetsrådets möten. Rådet kan också delegera befogenheter till samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté inrättas. Den skall vara ett forum där ledamöterna i det moldoviska parlamentet och kan utbyta åsikter. I artiklarna regleras bl.a åtgärder med syfte att skydda parternas säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel. Dessutom berörs frågor om bl.a. underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet. ingås för en period av . Det förnyas automatiskt om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast det upphör att gälla. Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder vidtas om en part har underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet. Avtalet träder i kraft i efter det att parterna har anmält till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd att de i enlighet med sina respektive förfaranden har godkänt avtalet. Det ersätter avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av EG och . 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning undertecknades, som tidigare nämnts, . Avtalet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden (artikel 105). Den interna godkännandeproceduren tar i vissa EU-medlemsstater , dvs. har därför ännu inte trätt i kraft. Eftersom , och inte var medlemmar i när partnerskapsavtalet framförhandlades och eftersom frågan om de nya medlemsstaternas bundenhet av partnerskapsavtalet inte reglerades i Anslutningsfördraget mellan EU:s medlemsstater och , , och om dessa staters anslutning till EU upprättade kommissionen i samråd med medlemsstaterna ett anpassningsprotokoll. I anpassningsprotokollet togs sedvanliga ikraftträdandebestämmelser in. Av protokollets slutbestämmelse (artikel 4) framgår att protokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden. Protokollet träder sedan i kraft i efter det att alla parter har anmält att de har godkänt protokollet. Bland medlemsstaterna och rådets generalsekretariat spred sig efter hand en oro för att partnerskapsavtalet, även om alla de tidigare parterna hade godkänt det, på grund av rättsliga hinder inte borde träda i kraft förrän samtliga parter även hade godkänt anpassningsprotokollet. Det var uppenbart att detta skulle leda till ytterligare tidsutdräkt vad gällde partnerskapsavtalets ikraftträdande. Mot bakgrund av det politiska önskemålet hos samtliga avtalsparter av ett snabbt ikraftträdande av såväl partnerskapsavtalet som anpassningsprotokollet sökte rådets generalsekretariat och EU-medlemsstaterna att finna en lösning på problemet och ett alternativ till att omförhandla protokollets ikraftträdandebestämmelser.