prop · GK0337 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:37 Ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reglerade bostadslån Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reg- lerade bostadslån. Det är fråga om lån för bostadsändamål m.m. som har beviljats enligt äldre författningar under myndighetsmedverkan och som har betalats ut. Lånen har finansierats över statsbudgeten eller av , . Lånen har meddelats av staten till enskilda på villkor som anges i författning. Lånebesluten har därmed utgjort myndighetsutövning vari- genom uppkommit rättigheter för enskilda med särskilt offentligrättsligt skydd. För lånen har också skriftliga låneavtal upprättats. Det lagförslag som redovisas i propositionen innebär att berörda författningsbestämmelser i fortsättningen endast skall gälla som civilrättsliga lånevillkor mellan parterna. Detta innebär att den offentligrättsliga grunden för låneavtalen upphävs. I lagen införs även en bestämmelse av innebörd att långivaren vid tillämpningen av avtalsvillkoren skall iaktta god kreditgivningssed. Genom den föreslagna regleringen tas ytterligare ett steg i den omvandlingsprocess som syftar till att , och , kommer att verka på kreditmarknaden på samma villkor som andra kreditinstitut. Ändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext ................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändrade förutsättningar för vissa statligt reglerade bostadslån m.m................... 4 2.2 Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m................................. 7 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 8 3 Ärendet och dess beredning................................. 10 4 Ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reglerade bostadslån m.m............................................. 10 4.1 Bakgrund............................................ 10 4.2 Den rättsliga regleringen........................... 12 4.3 Behovet av förändring............................... 13 4.4 Regeringens förslag till lag om ändrade förutsättningarför vissa statligt reglerade bostadslån m.m............. 14 4.5 Övriga förslag till författningsåtgärder............ 18 5 Författningskommentar...................................... 20 5.1 Förslag till lag om ändrade förutsättningar för vissa statligt reglerade bostadslån m.m................... 20 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reglerade bostads- lån (Ds 1996:17).....................................23 Bilaga 2 Promemorians lagförslag..............................24 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna..................28 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag..........................29 Bilaga 5 Lagrådets yttrande...................................34 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .........................................37 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändrade förutsättningar för vissa statligt reglerade bostadslån m.m., 2. lag om upphävande av lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m., 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändrade förutsättningar för vissa statligt reglerade bostadslån m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller utbetalda, statligt reglerade räntebärande lån eller lånedelar, som har beviljats under medverkan av , eller en länsbostadsnämnd enligt de författningar som anges i bilagan till denna lag, och lån enligt förordningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål. 2 § Som lånevillkor för lån eller lånedelar enligt 1 § skall - utöver låne- förbindelsen - de villkor gälla som framgår dels av den författning som är tillämplig för lånet, dels av lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. Vad som föreskrivs i dessa författningar om överklagande skall dock inte tillämpas. Författningsbestämmelserna skall i fort- sättningen endast ha betydelse som lånevillkor. Avgift som föreskrivs i förordningen (1981:340) om avgift för administration av statliga bostadslån m.m. får tas ut även om avgiften inte angetts särskilt i avtalet. Avgiften får höjas endast om en ändring är påkallad av en ökad kostnad för lånehanteringen. 3 § Vid tillämpningen av avtalsvillkoren skall låneförvaltaren ta till vara lån- tagarens intressen med tillbörlig omsorg och även i övrigt iaktta god kredit- givningssed. Konsumentkreditlagen (1992:830) gäller inte i fråga om sådana lån eller lånedelar som avses i 1 §. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas inte vid handläggningen av sådana frågor som rör de i 1 § avsedda lånen som har väckts hos , eller före . Kungörelsen (1948:546) om egnahemslån och förbättringslån och motsvarande äldre bestämmelser 2. Kungörelsen (1948:566) angående statslån till kollektiva tvätterier 3. Kungörelsen (1948:587) om tertiärlån och tilläggslån för flerfamiljshus och motsvarande äldre bestämmelser 4. Kungörelsen (1956:334) angående statslån till kollektiva tvätterier m.m. 5. Kungörelsen (1957:359) om egnahemslån m.m. 6. Kungörelsen (1957:360) om tertiärlån m.m. 7. Kungörelsen (1957:367) om statslån för anordnande av allmänna samlings- lokaler m.m. 8. Kungörelsen (1959:371) om lån från lånefonden för inventarier i student- bostäder 9. Bostadslånekungörelsen (1962:537) 10. Kungörelsen (1962:538) om förbättringslån 11. Tomträttslånekungörelsen (1965:905) 12. Bostadslånekungörelsen (1967:552) 13. Räntelånekungörelsen (1967:553) 14. Kungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun 15. Kungörelsen (1972:760) om lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter 16. Kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler 17. Kungörelsen (1974:252) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus 18. Kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull be- byggelse 19. Bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) 20. Förordningen (1976:257) om lån för förvärv av egnahemsfastigheter i vissa fall 21. Förordningen (1976:260) om hyresförlustlån 22. Förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. 23. Förordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus 24. Förordningen (1979:816) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. 25. Förbättringslåneförordningen (1980:261) 26. Förordningen (1981:473) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus 27. Förordningen (1981:590) om lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. 28. Förordningen (1981:1123) om lån för förvärv från staten av bostads- fastigheter för permanent bruk 29. Förordningen (1982:541) om lån till grundavgiften vid ombildning av hyres- rätt till bostadsrätt 30. Förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus 31. Förordningen (1982:1272) om statligt lånestöd m.m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter 32. Förordningen (1982:1286) om statlig hyresförlustgaranti 33. Förordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868) 34. Förordningen (1985:352) om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall 35. Förordningen (1985:463) om lån m.m. till särskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter 36. Nybyggnadslåneförordningen (1986:692) för bostäder 37. Ombyggnadslåneförordningen (1986:693) för bostäder Förordningen (1987:258) om stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egna hem 39. Förordningen (1989:573) om ändrade villkor för vissa lån som beviljats för anordnande av studentbostäder 40. Förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. 2.2 Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1993:336) om rätt för , att besluta i frågor om förvaltning av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller fortfarande vid beslut i sådana frågor som rör tidigare lämnade lån som har väckts hos , eller före och i ärenden där bostadslån har beviljats före utgången av men inte betalats ut före . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse Bilaga2 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Organ Verksamhet _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ -------------------------------------------------------------------- Riksprovplatserna Aktiebolaget kontroll som riksprovplats (SFS Svensk Anläggningsprovning, 1992:1119) Aktiebolaget och Apoteksbolaget av statligt aktiebolag, och , reglerade räntebärande lån för bostadsändamål som beviljats samt det av staten ägda bolag under medverkan av Bostads- som övertar ansvaret för de styrelsen eller länsbostadsnämnd statligt finansierade samt frågor om lån enligt förord- bostadslånen ningen (1989:858) om ersätt- ningslån för bostadsändamål (SFS 1993:336 och 1994:1540) all verksamhet Stiftelsen _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Organ Verksamhet -------------------------------------------------------------------- _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Riksprovplatserna Aktiebolaget kontroll som riksprovplats (SFS Svensk Anläggningsprovning, 1992:1119) Aktiebolaget och Apoteksbolaget av de lån som anges i aktiebolag, och , bilagan till lagen (199X:000) om ändrade förutsättningar för samt det av staten ägda bolag vissa statligt reglerade som övertar ansvaret för de bostadslån m.m. samt lån enligt statligt finansierade förordningen (1989:858) om bostadslånen ersättningslån för bostadsändamål, i den mån handlingarna inkommit eller upprättats före , och för tiden därefter sådana handlingar i låne- ärenden enligt förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus, m.m. som överlämnas av samt handlingar i ärenden om icke utbetalda bostadslån till ny- eller ombyggnad enligt nybygg- nadslåneförordningen (1986:692) för bostäder eller ombyggnads- låneförordningen (1986:693) för bostäder all verksamhet Stiftelsen _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1995:904. 3 Ärendet och dess beredning förvaltas lån som har beviljats och betalats ut inom ramen för det statliga bostadsfinansieringssystem som gällde fram till utgången av delvis med stöd av särskilda bestämmelser om bemyndigande att besluta i ärenden om bostadslån m.m. Bestämmelserna ger vissa bolag som förvaltar lånen rätt att meddela beslut som innebär myndighetsutövning. I anslutning till att ändringar har gjorts i fråga om vem som skall förvalta lånen under deras löptid har fråga uppkommit om att upphäva den offentligrättsliga reglering som medför att vissa förvaltningsbeslut anses ut- göra myndighetsutövning. , som är berört av frågan, har i en skrivelse till regeringen påtalat problem med att parallellt med den av statsmakterna beslutade marknadsanpassningen av bolagets låneverksamhet i fråga om vissa av bolaget förvaltade lån också bedriva verksamheten med beaktande av bestämmelser som gäller offentligrättslig myndighetsutövning. Frågan har också behandlats av . har uttalat att regeringen efter utredning bör redovisa sin syn på frågan till (bet.1994/95:BoU9). De frågor som framställningen berör har behandlats i en inom Närings- departementet upprättad promemoria Ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reglerade bostadslån (Ds 1996:17). Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. De lagförslag som läggs fram i promemorian finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns att tillgå i (dnr In96/824/BO). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har anfört vissa lagtekniska synpunkter. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Regeringen återkommer till detta, bland annat i författningskommentaren. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. 4 Ändrad grund för förvaltningen av vissa statligt reglerade bostadslån m.m. beslutade att lägga om finansieringen av den statliga lån- givningen för bostadsändamål. Beslutet innebar i huvudsak att all statlig räntebärande långivning skulle finansieras utanför statsbudgeten. För ändamålet bildades ett särskilt kreditaktiebolag, , (). Efter ett riksdagsbeslut (prop.1987/88:115, bet.1987/88:BoU16, rskr.1987/88:273) uppdrogs åt att svara för den centrala förvaltningen av de lån för bostadsändamål m.m. som beviljats under medverkan av och länsbostadsnämnderna. Beslutet innebar att skulle sköta all utbetalning och avisering av de lån som beviljats enligt låne- och bidragsförfattningar inom dåvarande ansvarsområde. Övrig lånehantering skulle fortfarande skötas på regional nivå av länsbostadsnämn- derna. gavs befo- genhet att fatta beslut i olika lånefrågor. Eftersom vissa beslut rörande förvaltningen innebar myndighetsutövning bemyndigades regeringen i en särskild lag (1993:336) att till överlämna myndighetsutövningen i dessa frågor (prop.1992/93:167, bet.1992/93:BoU20, rskr.1992/93:301). Närmare bestämmelser om omfattningen av bolagets befogenheter angavs i förordningen (1993:338) med bemyndigande för att besluta i ärenden om bostadslån m.m. Enligt ett riksdagsbeslut (prop.1993/94:228, bet.1993/94:BoU20, rskr.1993/94:372) ombildades . All förvaltning av SBAB- finansierade lån för bostadsändamål beviljade inom ramen för det statliga regelsystemet överfördes till ett för ändamålet särskilt bildat dotterbolag till (, ). Lagen (1993:336) om rätt för att besluta i frågor om förvaltningen av statligt reglerade lån för bostadsändamål m.m. utvidgades till att omfatta även dotterbolagets verksamhet. Dotterbolaget gavs samma beslutanderätt i lånefrågor som genom förordningen (1994:1999) med bemyndigande för , att besluta i ärenden om bostadslån m.m. Bildandet av dotterbolaget var ett led i arbetet med att anpassa till en låneverksamhet i full konkurrens med andra bostadsinstitut. För att uppnå detta syfte har ytterligare omstruktureringar ägt rum. överlät staten till (Venantius) anslagsfinan- sierade lån för bostadsändamål m.m. till ett sammanlagt bokfört värde av ca . Huvuddelen utgjorde lån för ny- och ombyggnad av bostäder som lämnats mot säkerhet i form av panträtt i fastighet. Venantius är ett statligt helägt bolag. Venantius har därefter överlåtit stora delar av denna lånestock till i utbyte mot en bostadslånestock som finansierats och betalats ut av . Utväxlingen av lånestockar syftar till att samla bostadslån med hög risk för kreditförluster i Venantius, som kan sägas vara ett avvecklingsbolag. Ovan nämnda författningar med bemyndigande för att besluta i ärenden om bostadslån m.m. omfattar numera även Venantius (jfr prop.1994/95:219, bet.1994/95:BoU20, rskr.1994/95:427, SFS 1995:909). Regler för de aktuella lånen finns - förutom i respektive stödförfattning - i lagen (1989:567) om ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. I sammanhanget skall även nämnas att beslutade upphäva kravet på viss lånefinansiering för att låntagaren skall ha rätt till räntebidrag enligt äldre bestämmelser (prop.1993/94:76, bet.1993/94:BoU6, rskr. 1993/94:115). Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen (1980:100) kan enskilda organ som anges i en särskild bilaga till lagen jämställas med myndigheter i fråga om rätten att ta del av allmänna handlingar. De tre aktuella bolagen, dvs. , dess dotterbolag och Venantius, har tagits upp i bilagan vad gäller handlingar rörande statligt reglerade bostadslån som beviljats under medverkan av eller länsbostadsnämnd m.m. Frågan om myndighetsutövning är nödvändig för att ge medborgarna ett till- fredsställande skydd vid förvaltningen av bostadslån togs första gången upp i prop. 1993/94:228, Ombildning av , . Regeringen konstaterade att frågan behövde utredas närmare. I betänkande 1994/95:BoU9 framhöll utskottet att det är motiverat att se över förvaltningen av bostadslånen såsom regeringen uttalat i prop. 1993/94:228. Vidare förutsatte utskottet att regeringens överväganden skulle slutföras och att regeringen skyndsamt för redovisade sin syn på frågan. Regeringen återkom i prop. 1994/95:219, Enhetlig räntesättning och finansiering av statliga bostadslån m.m., till frågan och anmälde att den hade för avsikt att överväga i vilken omfattning myndighetsutövning var nödvändig för att ge låntagarna ett tillfredsställande skydd vid beslut i förvaltningsskedet av de statligt beslutade bostadslånen. Vidare upplyste regeringen att den avsåg att utreda dessa frågor närmare med utgångspunkten att verksamheten i möjligaste mån endast skulle styras av de regler som gäller för kreditmarknadsbolag. 4.2 Den rättsliga regleringen Genom de aktuella stödförfattningarna har staten på vissa villkor erbjudit lån för bostadsändamål m.m. till enskilda. Det centrala är att den enskilde måste vända sig till staten eller ett av staten bestämt organ för att komma i åtnjutande av lånen och därför kan sägas stå i ett beroendeförhållande till staten eller det utsedda organet. Fördelningen av lån har skett efter grunder som finns angivna i en författning till skillnad från kommersiell långivning, där långivning sker efter bankmässiga kriterier. Det är alltså fråga om myndighetsutövning. Sedan lån beviljats har avtal - genom tiderna med varierande innehåll och detaljeringsgrad - upprättats mellan parterna. Förhållandet till låntagaren sedan beslut om lån fattades eller låneavtalet undertecknades är i princip underkastat privaträttsliga regler, dock med vissa undantag där staten ensidigt beslutar. Det gäller t.ex. frågor om eftergift eller uppsägning av lån. Vid myndighetsutövning intar den som förvaltar lånet alltså inte en ren partsställning utan skall agera enligt offentligrättsliga regler. Det förhållandet att en verksamhet utgör myndighetsutövning medför att den omfattas av särskilda lagregler som skall säkerställa rättstrygghet för den enskilde. Viktigast att nämna här är offentlighetsprincipen, att beslutsfattande tjänstemän är underställda tillsyn och den enskildes möjlighet att erhålla skadestånd av staten för följder av fel begångna vid myndighetsutövning. Konsumentkreditlagen (1992:830) är enligt 1 § tredje stycket inte tillämplig på författningsreglerade lån som lämnas av statsmedel. Konsumentskyddsbehovet anses nämligen vara tillräckligt tillgodosett genom lånens ändamål och innehållet i de särskilda författningarna (jfr prop. 1991/92:83 s. 97). Den nu gällande konsumentkreditlagen är till skillnad från äldre lag emellertid enligt sin ordalydelse direkt tillämplig på lån som från början finansierats av och inte med statsmedel. När det är fråga om ett avtalsrättsligt förhållande mellan staten och en enskild skyddas den enskilde av bestämmelser om konsumentskydd m.m. och genom möjligheten att vid tvist med staten väcka talan vid domstol. I sammanhanget är konsumentkreditlagen av särskilt intresse. Den konsumentkreditlag som trädde i kraft är anpassad till regelsystemet inom EU. Den medförde bl.a. ett förstärkt skydd för konsumenter när det gäller krediter som saknar direkt samband med köp eller liknande, en begränsning av kreditgivarens möjligheter att höja räntan under löpande avtal eller att säga upp kreditavtalet . Den innebär också att kreditgivaren får ta ut särskild ersättning vid förtidsåterbetalning endast om krediten löper med bunden ränta. Det finns generella undantag från lagens tillämpningsområde, bl.a. vad avser författningsreglerade lån som lämnats av statsmedel. Lagen innehåller också bestämmelser om långivarens (näringsidkarens) skyldighet att iaktta god kreditgivningssed och med tillbörlig omsorg ta tillvara konsumenternas intresse. Häri ligger bl.a. att kreditgivaren både inför ett kreditavtal och medan avtalet gäller skall handla omdömesgillt och ansvarsfullt mot konsumenten. Vidare ställs det krav på kreditgivarens marknadsföring, information om krediten och kreditavtalet. Avtalsvillkoren skall vidare vara skäliga och inte brista i balans till kreditgivarens favör. Avsikten med bestämmelsen har främst varit att markera kreditgivarens ansvar gentemot konsumenterna. Bestämmelsen utgör en grundval för lagens mer konkreta regler om näringsidkarens skyldigheter och en utfyllande norm för situationer som inte närmare har reglerats i lagen. Den är osanktionerad men kan ha betydelse i marknadsrättsligt hänseende (jfr avtalsvillkorslagarna 1984:292 och 1994:1512). utövar tillsyn över att konsumentkreditlagen följs och har rätt att företa inspektion hos lån- givaren samt att ta del av samtliga handlingar som behövs för tillsynen. Verkets tillsyn omfattar dock inte verksamhet som står under tillsyn av . Brott mot god kreditgivningssed kan föranleda påpekanden från tillsynsmyndigheterna och i förlängningen indragning av tillstånd. I konsumentkreditlagen finns vidare civilrättsliga bestämmelser om ränta och avgifter, låntagarens ställning vid överlåtelse av fordringen och förtidsbetalning av fordringen m.m. Huvudregeln är att ett avtalsvillkor som står i strid med konsumentkreditlagens bestämmelser inte gäller i den mån villkoret är till nackdel för konsumenten. 4.3 Behovet av förändring och dotterbolagets uppgift är att bedriva låneverksamhet på mark- nadsmässiga villkor i konkurrens med andra kreditinstitut. Bolagen skall därvid iaktta och tillämpa bl.a. reglerna i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag och konsumentkreditlagen. Bolagen är underställda tillsyn. Som framgått av det föregående förvaltar bolagen emellertid även lån där de också skall iaktta regler om offentligrättslig myndighetsutövning. Det ligger i sakens natur att en ordning som innebär att man för i grunden samma fråga skall tillämpa delvis olika regelsystem beroende på hur lånet ursprungligen beviljats skapar problem i verksamheten, inte minst vad gäller hanteringsrutiner. Vad som sagts om låneförvaltningen gäller även Venantius. Detta bolag har till uppgift att på ett för staten som helhet förmånligt sätt förvalta de statligt beslutade lån som bedöms ha en hög risk för kreditförluster. Det rör sig huvudsakligen om sådana nyare lån som har finansierat. I uppgiften ingår att hantera de obeståndssituationer och eventuella kreditförluster som uppstår i lånestocken på ett ansvarsfullt sätt. Genom obeståndshanteringen kommer bolaget också att förvärva lån som inte är statligt reglerade. Därmed uppstår samma problem i det bolagets verksamhet som i .