prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — En annan betydelsefull fråga för utredaren är hur regelsystemet tillämpas på myndighetsnivå, dvs. hur lagändringar och andra insatser har fallit ut i praktiken. arbete påbörjades och skall vara avslutat vid utgången av . Till utredningen är en referensgrupp knuten, med företrädare för bl.a. ideella organisationer. Utredningen lämnade en översiktlig redovisning till regeringen av det utförda arbetet, avsedd att ligga till grund för den avrapportering begärt. En stor del av utredningens arbete har bestått i att inhämta kunskaper, att kartlägga vilka andra utredningar och forskningsprojekt m.m. som pågår på brottsofferområdet samt i kontakter med organisationer och myndigheter. En närmare kartläggning av de utbildningsinsatser för skilda yrkeskategorier när det gäller frågor om brottsoffer som har genomförts och som planeras för framtiden kommer att göras. Utredningen har fått tillstånd av att anlita Socio- logiska institutionen, för ett forskningsprojekt med sikte på att undersöka erfarenheterna av besöksförbud och hur stödet i form av målsägandebiträde har fungerat ur brottsoffrens perspektiv. Undersökningen kommer också att innefatta det bemötande brottsoffer får i kontakter med myndigheter inom rättsväsende, socialtjänst och sjukvård och skall göras i form av djupintervjuer. Utredningen har vidare för avsikt att genomföra en enkätundersökning där landets kronofogdemyndigheter tillfrågas om sina synpunkter på de bestämmelser som infördes och som innebär att domstolen självmant sänder domar i vilka skadestånd har utdömts till kronofogdemyndigheten, som i sin tur frågar målsäganden om han eller hon vill att domen skall verkställas genom myndighetens försorg. Vidare skall utredningen undersöka hur polisens utredningsskyldighet beträffande målsägandens anspråk på skadestånd fungerar. Utredningen avser också att studera systemen för stöd till brottsoffer genom lekmän i och , vilka är föregångare på det området. kommer utredningen att starta en utvärdering av Rikskvinnocentrum för kvinnor som misshandlats och våldtagits. Förslag till statsbudget för och internationell samverkan (utgiftsområde 5) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Inledning.................................................. 4 2.1 Internationell säkerhet och globalt samarbete....... 5 2.2 i .................................... 7 2.3 Samarbete i och .............. 9 2.4 i världen................................... 10 2.5 En fri världshandel................................. 11 2.6 Utgångspunkter för besparingar samt den beräknade utgiftsutvecklingen................................. 12 3 A m.m............................ 14 3.1 Allmänt............................................. 14 3.2 Anslag.............................................. 14 A 1. ................................ 16 A 2. Nordiskt samarbete ................................. 17 A 3. Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. 18 4 B Internationella organisationer ..................... 19 B l. Bidrag till vissa internationella organisationer.... 22 B 1.1. .................................. 23 B 1.2. ......................................... 26 B 1.3. () 27 B 1.4. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP) 28 B 1.5. .................................. 29 B 1.6. Övriga internationella organisationer............... 29 B 2. .............................. 29 B 3. och utveckling () 30 B 4. Fredsfrämjande verksamhet........................... 31 5 C Information om i utlandet................... 33 5.1 Allmänt............................................. 33 5.2 Resultatinformation................................. 33 C 1. .................................. 34 C 2. Övrig information om i utlandet............. 35 6 D Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor......... 37 6.1 Allmänt............................................. 37 6.2 Resultatinformation................................. 37 D 1. Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området............................................. 38 D 2. Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling........................... 38 D 3. Bidrag till internationella fredsforsk- ningsinstitut ()............................... 39 D 4. Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet ........................................... 39 D 5. ........................ 40 D 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse ........................ 41 7 E Övriga utrikespolitiska frågor...................... 42 E 1. Strategisk exportkontroll........................... 42 E 1.1. .............. 42 E 1.2. Internationella exportkontrollarrangemanget......... 43 E 2. Bidrag till Stiftelsen ..... 44 E 3. Europainformation m.m............................... 44 E 4. Bidrag till organisationer för mänskliga rättigheter och folkrätt............................................ 45 8 Avgiftsfinansierad verksamhet ............................. 46 Delegationen för översättning av ............ 46 Bilaga 5.1 samlade bidrag till FN . . . . . . . . . . . . . . . . . 47 Bilaga 5.2 Förteckning över Sveriges utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna per den 1 september 1996...................................... 50 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att för anvisar anslagen under utgiftsområde 5. och internationell samverkan enligt följandeuppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Ramanslag 1 667 384 Nordiskt samarbete Ramanslag 1 442 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Ramanslag 4 371 Bidrag till vissa internationella organisationer Ramanslag 452 462 och utveckling () Ramanslag 24 207 Fredsfrämjande verksamhet Ramanslag 150 206 Övrig information om i utlandet Ramanslag 10 266 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska områdetRamanslag 2 322 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfräm- jande utveckling Ramanslag 9 250 Bidrag till interna- fredsforskningsinstitut () Obetecknat anslag 20 571 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Ramanslag 12 235 Obetecknat anslag 10 112 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse Ramanslag 3 597 Strategisk exportkontroll Ramanslag 13 857 Bidrag till Stiftelsen ekonomiska Institutet anslag 4 636 Europainformation m.m. Ramanslag 8 800 Bidrag till organisationer för mänskliga rättigheter och folkrätt Ramanslag 2 548 Summa för utgiftsområdet 2 757 203 Utgiftsområdet och internationell samverkan består av följande verksamhetsområden: utrikesförvaltning, internationella organisa- tioner, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor. Internationell solidaritet och samverkan är av grundläggande betydelse för säkerhet och människors livsvillkor i vårt land. Internationalisering och globalisering har dramatiskt förändrat politik, ekonomi, miljö och sociala förhållanden. De stora och långsiktiga frågorna om fred, demokrati och hållbar utveckling kräver ett ökat och mer effektivt internationellt samarbete. medverkan i detta internationella samarbete tar tillvara vårt eget lands intressen. Det ger oss en möjlighet att bidra till säkerhet och utveckling, i närområdet, i och globalt. I långvariga stöd för fredlig konfliktlösning, folkrätten och en fri världshandel förenas egenintresse och solidaritet. inspireras vår utrikespolitik av centrala mål för det egna samhällsbygget, som fördjupad demokrati, rättsstyre, öppenhet, folkrörelsemedverkan, social rättvisa, jämställdhet, ekologisk balans och kamp mot arbetslösheten. Internationellt samarbete genom multilaterala organisationer har blivit alltmer betydelsefullt. För del intar två organisationer här en särställning, () och Europeiska unionen (EU). aktiva medverkan i FN- arbetet har varit en hörnsten i vår utrikespolitik. Medlemskapet i EU har givit oss nya möjligheter att delta i arbetet för att bygga säkerhet och samarbete i och bortom . deltar aktivt i arbetet i andra organisationer för en europeisk säkerhetsstruktur. () spelar en viktig roll på flera områden. Samarbetet i och är särskilt viktigt för . Politiska förbindelser, handel, utvecklingssamarbete, migration m.m. har blivit alltmer sammanflätade aspekter i det internationella samarbetet. organisation har reformerats i syfte att skapa bättre förutsättningar för att bedriva en sammanhållen svensk utrikespolitik. Målet är att anpassa organisation och arbetssätt till de uppgifter vi ställs inför genom den tilltagande internationaliseringen, det växande beroendet mellan traditionella politikområden och EU-medlemskapet. står inför viktiga utrikespolitiska uppgifter, i världen, , och . Dessa uppgifter skall genomföras när fortsatta och betydande besparingar skall göras inom utgiftsområdet. Detta ställer krav på stränga prioriteringar såväl mellan som inom olika verksamhetsområden. Informationen om i utlandet är en viktig del av svensk utrikespolitik. En god och väl samordnad sådan information bidrar till att förtroendet för vårt land stärks. 2.1 Internationell säkerhet och globalt samarbete Genom att delta i fredsfrämjande och humanitära insatser kan bidra till fred och säkerhet. förmåga, möjligheter och förutsättningar i detta avseende skall utvecklas. Utvecklingen efter det slut har riktat ökad uppmärksamhet på åtgärder för att förebygga konflikter, såväl inom som mellan stater. Konfliktförebyggande engagerar ett stort antal aktörer, från internationella och regionala organisationer till enskilda stater och icke-statliga organisationer. Ett övergripande ansvar åvilar FN. Förebyggande av konflikter förutsätter politisk vilja och initiativkraft. Det är viktigt att utnyttja och utveckla det breda spektrum av möjliga åtgärder som står till världssamfundets förfogande. strävar efter att ytterligare stärka kapaciteten att bidra till detta arbete. Vi vill ge ökad betoning åt civila inslag i den fredsfrämjande verksamheten. En studie genomförs om konfliktförebyggande verksamhet. En särskild studie har också genomförts om säkerhet och utveckling i . FN är den enda globala organisation som har ett mandat som omfattar såväl internationell säkerhet som ekonomisk och social utveckling i alla dess aspekter. FN:s betydelse accentueras av att de stora hoten mot människors säkerhet och framtid är globala och måste hanteras gemensamt. är kandidat i valet till för tvåårsperioden . Kandidaturen är ett uttryck för den höga prioritet regeringen tillmäter FN:s verksamhet. FN-systemet står inför svåra utmaningar och problem.Sverige deltar, också genom EU och i samarbete med de nordiska länderna, aktivt i arbetet för att reformera FN-systemet. Organisationen behöver förnyas, vitaliseras och effektiviseras. Viktiga slutsatser och förslag på detta område återfinns i rapporten globala grannskap som presenterats av Kommissionen för globalt samarbete. Säkerhet har blivit ett brett begrepp i en värld där nationsgränser är alltmer porösa och ibland närmast fiktiva. Fattigdom, flyktingströmmar, miljöförstöring, narkotikahandel, terrorism, grov organiserad brottslighet, spridning av massförstörelsevapen, humanitära katastrofer och undertryckande av grundläggande mänskliga rättigheter utgör eller hot mot vår säkerhet. De ställer krav på multilaterala insatser. Respekten för folkrätten måste stärkas. Detta är av grundläggande betydelse för internationell fred och säkerhet och för samarbetet mellan stater. verkar för att främja de mänskliga rättigheterna som led i att bygga varaktiga demokratier och rättssamhällen och förebygga konflikter. Olika insatser behövs för att stärka efterlevnaden och övervakningen av de internationella normerna för de mänskliga rättigheterna. kommer att fortsatt med kraft engagera sig i detta arbete som bedrivs på såväl bilateral som multilateral nivå. Vidare pågår ett arbete, som i flera fall är nära engagerat i, på en fortsatt utveckling av internationella konventioner och regler på detta område. slår vakt om FN:s arbete för de mänskliga rättigheterna och verkar för att dessa frågor bättre skall beaktas i FN:s utvecklingsarbete och i dess fredsbevarande och fredsfrämjande insatser. Nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen är av största betydelse för internationell säkerhet och ekonomisk utveckling. Särskilt viktigt är att nu få till stånd ett totalförbud för kärnvapenprov. Konventionen mot kemiska vapen bör träda i kraft och med deltagande av de i sammanhanget viktigaste staterna. Det är också angeläget att få till stånd förhandlingar om ett förbud mot tillverkning av klyvbart material för vapenändamål. Målet är att alla kärnvapen skall förbjudas, i likhet med andra massförstörelsevapen. Under svensk ledning har ett nytt internationellt protokoll med skärpta regler om användningen av truppminor (antipersonella minor) förhandlats fram. , som avser att införa totalförbud mot användning av truppminor (antipersonella minor) och förstöra befintliga lager, kommer att fortsätta att verka för ett internationellt förbud mot dessa vapen. Ett arrangemang för exportkontroll, Wassenar-arrangemanget, med deltagande av såväl medlemmarna i NATO-alliansens forna export-kontrollarrangemang som f.d. Warszawapaktsmedlemmar, har förhandlats fram under svenskt ordförandeskap. fäster stor vikt vid en effektiv implementering av detta arrangemang, som syftar till att hindra spridning av både vapen och strategiskt känsliga produkter som kan ha militärt destabiliserande verkan och hota fred och säkerhet. Miljöförstöring och utarmning av naturresurser hotar vår överlevnad. Lösningen på dessa globala framtidsfrågor ligger i de beslut som fattasi dag. Arbetet för hållbar utveckling, på grundval av , handlingsprogrammet från , kommer att behandlas vid ett extra möte med . Detta blir det viktigaste internationella miljömötet efter . kommer regeringen att intensifiera det regionala miljöarbetet, både i EU och i . Stora FN-konferenser har ägnats åt miljö, mänskliga rättigheter, befolkning, kvinnor och social utveckling samt boende och bebyggelsefrågor. De har i högre grad än tidigare konferenser satt individens säkerhet och rättigheter i centrum och betonat regeringars ansvar i dessa sammanhang. verkar, inte minst inom EU, för en effektiv och samordnad uppföljning av de stora konferenserna inom FN-systemet. Konferenserna har betonat att jämställdhet är en nyckel till att lösa många globala ödesfrågor. Jämställdhet är också en fråga om demokrati och mänskliga rättigheter och en viktig förutsättning för hållbar utveckling. har, bland annat vid FN:s fjärde kvinnokonferens i , aktivt verkat för att ett jämställdhetsperspektiv skall läggas på verksamhet och planering på alla samhällsområden. stöd till multilateralt utvecklingssamarbete behandlas under utgiftsområde 7. Med det slut minskade risken för ett nytt stort krig i . Stormaktsmotsättningarna, liksom de militära styrkorna på kontinenten, har kraftigt reducerats. Detta betyder inte att fred och säkerhet är tryggad. Även om de rent militära hoten har kommit i bakgrunden, så har händelse-utvecklingen i det f.d. visat vilken sprängkraft som finns i etniska motsättningar, religiösa konflikter och social upplösning. Arbetet på att skapa en alleuropeisk ordning för säkerhet och fred måste intensifieras. har ett starkt politiskt intresse och en moralisk skyldighet att fullt ut delta i byggandet av en alleuropeisk säkerhets-struktur. Vår aktiva medverkan i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete (GUSP) är ett bidrag, liksom vårt deltagande i Partnerskap för fred (PFF) och i den i det f.d. . Den enskilt viktigaste faktorn för framväxten av ett nytt samarbets- och säkerhetsmönster i är att det demokratiska och ekonomiska reformarbetet i fullföljs. I alleuropeiska engagemang ingår en nära dialog med och stöd för reformprocessen. Det är av central betydelse att den nu rådande freden i det f.d. blir hållbar. kommer att fortsatt verka för att efterlevs och att Bosnien och bevaras som ett sammanhållet och mångkulturellt land. deltar i IFOR och andra fredsfrämjande insatser och ger humanitärt katastrofbistånd till området. Det är av största vikt att flyktingar får möjlighet att fritt återvända. Vår förhoppning är att den politiska situationen skall medge att det f.d. snart kan omfattas av en mera långsiktig återuppbyggnad och helt integreras i . militära alliansfrihet består. Den syftar till att vi skall kunna vara neutrala i händelse av krig i vårt närområde. ger den oss goda möjligheter att aktivt verka för egen, regional, europeisk och global säkerhet. Som fullvärdig medlem i EU tar sitt ansvar för Unionens globala engagemang. Detta gäller såväl inom det politiska området som inom ekonomi, utvecklingssamarbete och andra områden. Under det första årets medlemskap har i samarbete med likasinnade länder kunnat påverka beslut i den riktning vi eftersträvar, bl.a. vad gäller öppenhet i rådets arbete och för ökad frihandel. syftar till att se över de fördrag som samarbetet vilar på. Regeringen har i nära samverkan med utarbetat svenska ståndpunkter inför konferensen. Regeringen lägger stor vikt vid att i regeringskonferensen driva frågor som är viktiga för medborgarnas trygghet och välstånd. prioriterar förändringar i fördragen som förstärker samarbetet för att minska arbetslösheten i , förbättrar miljön och som leder till att Unionens institutioner verkar under större öppenhet. EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete och insatser för att bekämpa internationell brottslighet måste också förstärkas och effektiviseras. EU står under det närmaste decenniet inför en rad stora utmaningar. En central uppgift är att bana väg för nya medlemsländer från Öst- och . EU- medlemskap innebär för dessa länder ytterligare steg i utvecklingen mot fred, stabilitet och välstånd. agerar aktivt inom EU för en utvidgning och lägger här särskilt vikt vid de baltiska staterna. framhåller starkt betydelsen av en gemensam förhandlingsstart för samtliga kandidatländer. Förhandlingar torde kunna inledas . kommer också förhandlingar om EU:s nästa femårsbudget att intensifieras. I denna förhandling kommer att lägga stor vikt vid att EU:s resurser används på ett effektivt sätt. Det finns särskilt behov av reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s regional- politik som står för närmare tre fjärdedelar av budgeten. kommer även de avgörande besluten om deltagande i den tredje fasen av Ekonomiska och monetära unionen att aktualiseras. För svensk del kommer beslut om deltagande att fattas av . Västeuropeiska unionen, VEU, har utvecklats till ett viktigt forum för säkerhetspolitisk dialog i . VEU kommer att koncentrera sin verksamhet på konflikthantering i vid bemärkelse, som fredsbevarande verksamhet, krishantering och räddningsaktioner. observatörskap i VEU innebär inga försvarsförpliktelser. Det ger oss däremot ökat inflytande över utformningen av en ny säkerhetsstruktur för och möjlighet att delta i organisationens operationer för konflikthantering. Tillsammans med presenterade ett förslag om att stärka EU:s kapacitet för konflikt-hantering genom ett närmare samarbete med VEU. () är en viktig del av det alleuropeiska säkerhetssamarbetet. deltar aktivt i OSSE-arbetet för konfliktförebyggande åtgärder och konflikthantering. Detta arbete bedrivs utifrån ett brett säkerhetsbegrepp, som omfattar såväl politiska, som humanitära, ekonomiska och militära aspekter. Aktuella uppgifter för är bland annat ett omfattande stöd till återuppbyggnad i det f.d. , medling i konflikterna i och Nagorno Karabach och fortsatta förhandlingar om rustningskontroll inom ramen för . högkommissarie för nationella minoriteter spelar en central roll för att förhindra uppkomsten av etniska konflikter. har som huvuduppgift att främja demokrati och mänskliga rättigheter i . En av organisationens högst prioriterade uppgifter är att stödja demokratiseringsprocesserna i . De områden som koncentrerar sina insatser till är uppbyggnaden av rättssamhället och att få de mänskliga rättigheterna fast förankrade i det legala och politiska systemet. 2.3 Samarbete i och Det nordiska samarbetet förblir av stor betydelse för de nordiska länderna och medborgarna i . pågår en effektivisering och koncentration av det nordiska samarbetet i syfte att bättre anpassa det till den nya situation som uppstått genom och medlemskap i och avtalet och genom de övriga förändringarna i vår närmaste omvärld. De tre nordiska länderna i EU har på många områden sammanfallande intressen och värderingar. Ett särskilt område för löpande kontakter och nära samverkan är där det är viktigt att dessa gemensamma intressen och värderingar får största möjliga genomslag. , liksom de övriga nordiska medlemmarna, kommer även i sitt EU-arbete att ha mycket nära förbindelser med och . I det europeiska integrationsarbetet bygger samarbetet med och formellt på EES- avtalet. Därutöver verkar för ett nära samarbete med och även på alla andra områden. fördjupas det nordiska samarbetet i enlighet med de villkor som de olika nordiska ländernas vägval innebär. Den dynamiska utvecklingen inom erbjuder en historisk utmaning att skapa ett tätt nätverk av regionalt samarbete. En målsättning för detta samarbete är att främja demokratiserings-processen i och fortsatta integration i det europeiska samarbetet. Ett annat mål är att stödja de baltiska ländernas och närmande till EU. Ett tredje mål är att stärka regionens ställning inom EU. Ett ytterligare mål är att förbättra miljön i . , det enda organ i vilket alla strandstater jämte , och är företrädda, har kommit att spela en allt större roll. eftersträvade under sitt avslutade ordförandeskap att ge samarbetet ytterligare politisk tyngd, bland annat genom den regeringschefskonferens som hölls i . Genom denna konferens gavs impulser till vidgad samverkan inom tre områden: mellanfolkliga kontakter och stärkande av demokratin, ekonomiskt samarbete och förbättring av miljön. Regeringscheferna beslöt att inrätta en aktionsgrupp under svenskt ordförandeskap för att bekämpa den organiserade brottsligheten i . Vid femte ministermöte i antog utrikesministrarna ett handlingsprogram som byggde vidare på Visbydeklarationen. Regeringen kommer att verka för att handlingsprogrammet skall förverkligas och för att de möjligheter som samarbetet i öppnar skall förverkligas. framlagda initiativ om Östersjösamarbetet vittnar om att dessa frågor kommit ytterligare i fokus inom EG. Nordiskt samarbete visavi närområdena länkas in i bilaterala och multilaterala agerande. Genom att främja allsidiga kontakter med , såväl på europeisk som på regional nivå samt mellan de baltiska länderna och ökar vi förutsättningarna för stabilitet i . Stödet till nordvästra och är av stor betydelse. Samarbetet inom de regionala organen, och , där är ordförande under större delen av 1997, fortsätter att utvecklas och är uttryck för den allt närmare samverkan som utvecklas med och mellan alla våra grannländer. engagemang och ansvar stannar inte vid gränser. Genom FN och andra internationella organisationer söker vi bidra till internationell fred och säkerhet och till att hantera de globala överlevnadshoten. Ett väsentligt nytt inslag i förbindelser utanför utgörs av vårt aktiva deltagande i EU:s omfattande politiska dialogverksamhet och biståndssamarbete. anser att det är av stor vikt att stärka samarbetet mellan och de nordamerikanska staterna. Dialogen med och bör utgöra en högt prioriterad uppgift inom EU-arbetet. Denna dialog har stor betydelse för den övergripande säkerhetssituationen i , inklusive centrala frågor om närområde och etablerandet av en global säkerhetsordning. Dialogen har därtill naturligtvis stor betydelse för en rad enskilda sakområden, exempelvis det multilaterala handelssystemet. bilaterala förbindelser med länder i , , , och omfattar politiska relationer, utveck- lingssamarbete och handel.