prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------- Budgetår *1994/95 1996 1997 -------------------------------------------------------- Utfall Prognos Prognos -------------------------------------------------------- Utgifter -------------------------------------------------------- Arbetsskadefonden -------------------------------------------------------- varav -------------------------------------------------------- * sjukpenning/vård LAF1) 889 150 50 -------------------------------------------------------- * Livräntor LAF 4 687 4 888 4 803 -------------------------------------------------------- * ersättning enligt äldre 1 160 1 110 1 049 lagstiftning -------------------------------------------------------- * administration 388 378 225 -------------------------------------------------------- Summa 7 124 6 526 6 127 -------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------- Inkomster -------------------------------------------------------- Arbetsskadeavgift 8 410 9 842 10 441 -------------------------------------------------------- Över/underskott + 1 286 + 3 316 + 4 314 -------------------------------------------------------- Fondens storlek resp. år - 21 437 - 16 031 - 11 717 i dec. -------------------------------------------------------- Utbetalningar staten för 353 70 70 LAF, YFL2) -------------------------------------------------------- Utbetalningar staten för 65 67 70 LSP m.m.3) -------------------------------------------------------- 1 Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 2 Lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring 3 Inkl. vissa yrkesskadeersättningar Folkpensioner i form av ålderspension, förtidspension, efterlevandepension och barnpension finansieras dels via folkpensionsavgiften, dels via allmänna skattemedel. Inom folkpensioneringen finns ett antal särskilda förmåner som i sin helhet finansieras med allmänna skattemedel. Dessa är särskilt pensionstillägg, handikappersättning, vårdbidrag, hustrutillägg m.m. Därutöver finns bostadstillägg till pensionärer som betalas med allmänna skattemedel. I tabell 6 a redovisas pensionstillskott tillsammans med respektive huvudförmån trots att dessa tilläggsförmåner enligt lagen finansieras helt av skatter till skillnad från huvudförmånen. Hustrutillägg som också är statsfinansierat redovisas tillsammans med ålderspension eftersom hustrutillägg finansieras över ålderspensionsanslaget. Tabell 6 a Folkpension (mkr) -------------------------------------------------------- Budgetår 1994/95 1996 1997 -------------------------------------------------------- Utfall Prognos Förslag -------------------------------------------------------- Utgifter -------------------------------------------------------- * ålderspension 53 061 53 081 53 135 -------------------------------------------------------- * förtidspension 14 917 13 556 13 389 -------------------------------------------------------- * efterlevandepension 1 637 1 666 857 till vuxna -------------------------------------------------------- * barnpension 285 293 305 -------------------------------------------------------- Summa 69 900 68 596 67 686 -------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------- Inkomster -------------------------------------------------------- * Folkpensionsavgift 37 114 42 021 44 126 -------------------------------------------------------- * Statsbidrag 32 786 26 575 23 560 -------------------------------------------------------- Summa 69 900 68 596 67 686 -------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------- Förmåner som helt skattefinansieras -------------------------------------------------------- * vårdbidrag 1 403 1 506 1 575 -------------------------------------------------------- * särskilt pensionstillägg 12 13 13 -------------------------------------------------------- * handikappersättning 940 972 979 -------------------------------------------------------- * KBToch SKBT/BTP och 8 908 9 846 9 970 SBTP1, 2 -------------------------------------------------------- 1 Exkl. kommunfinansierad del 2 förstatligades bostadstilläggen och förkortas numera BTP. Allmän tilläggspension, ATP Den allmänna tilläggspensionen (ATP) finansieras dels genom en tilläggspensionsavgift och dels via avkastning från allmänna pensionsfonden (AP- fonden). infördes en allmän egenavgift för finansiering av ålderspensionssystemet. AP-fonden uppgick till ca . Tabell 6 b Allmän tilläggspension (mrk) -------------------------------------------------------- Budgetår 1994/95 1996 1997 -------------------------------------------------------- Utfall Prognos Förslag -------------------------------------------------------- Utgifter -------------------------------------------------------- * ålderspension 77 110 82 910 87 320 -------------------------------------------------------- * förtidspension 22 830 23 230 23 916 -------------------------------------------------------- * efterlevandepension för 10 347 11 071 11 603 vuxna1 -------------------------------------------------------- * barnpension 602 629 664 -------------------------------------------------------- * administration 679 720 748 -------------------------------------------------------- Summa 111 568 118 560 124 251 -------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------- Inkomster -------------------------------------------------------- * ATP-avgift2 79 668 76 525 82 204 -------------------------------------------------------- * Allmän 3 059 7 760 7 996 ålderspensionsavgift3 -------------------------------------------------------- * Räntor4 50 520 50 998 50 082 -------------------------------------------------------- Summa 133 247 135 283 140 282 -------------------------------------------------------- Under/överskott 21 679 16 723 16 031 -------------------------------------------------------- AP-fonden i dec. 541 404 591 112 610 985 -------------------------------------------------------- 1 Änkepension, omställningspension och särskild efterlevandepension. 2 Av influtna ATP-avgifter förs till staten och placeras på konto hos . Återstoden, vilket redovisas i tabellen, förs till AP-fonden. 3 Avgiften infördes . Delpensionen finansieras helt med inkomsterna från delpensionsavgiften och avkastningen från delpensionsfonden. Tabell 6 c Delpension (mkr) -------------------------------------------------------- Budgetår 1994/95 1996 1997 -------------------------------------------------------- Utfall Prognos Förslag -------------------------------------------------------- Utgifter 2 570 1 834 1 579 -------------------------------------------------------- Inkomster -------------------------------------------------------- * delpensionsavgift 1 319 1 435 1 506 -------------------------------------------------------- * räntor 402 512 365 -------------------------------------------------------- Summa 1 721 1 947 1 871 -------------------------------------------------------- Under/överskott -849 113 292 -------------------------------------------------------- Delpensionsfondens storlek vid kalenderårets 4 916 4 813 5 105 ingång -------------------------------------------------------- Förslag till statsbudget för Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet (utgiftsområde 13) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:871) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshets- försäkring....... 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:872) om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd.... 6 3 Inledning.................................................. 7 4 Ersättning vid arbetslöshet................................ 9 4.1 Allmän inledning.................................... 9 4.2 Anslag.............................................. 11 A 1. Bidrag till arbetslöshetsersättning................. 11 A 2. Bidrag till lönegarantiersättning................... 15 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:871) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:872) om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. medger att en rörlig kredit får disponeras i om högst 3 under för utbetalningar av lönegaranti (avsnitt A 2. Bidrag till lönegarantiersättning), 4. godkänner vad som anförts om medel för att inrätta ett lönegarantiregister (avsnitt A 2. Bidrag till lönegarantiersättning), 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Bidrag till arbetslöshetsersättning ramanslag 33 164 334 A 2. Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 2 086 050 Summa för utgiftsområdet 35 250 384 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:871) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1996:871) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 §2 Dagpenning lämnas av den försäkrades dagsförtjänst, om inte annat följer av 17 § första stycket och andra stycket första meningen. Dagpenning till en försäkrad som har tillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, lämnas av den försäkrades dagsförtjänst, med den begränsning som följer av 17 § första stycket. Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om försäkrad med månadslön, en tjugotvåendel av den månadsinkomst, som den försäkrade före arbetslöshetens inträde vanligen åtnjöt under arbetstid som var normal för den försäkrade. -------------------------------------------------------------------- Som normalarbetstid skall gälla Som normalarbetstid skall gälla den genomsnittliga arbetstiden den genomsnittliga arbetstiden före det att den arbetslöse anmältföre det att den arbetslöse anmält sig som arbetssökande hos den sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Vid Vid bestämmande av denna ramtid bestämmande av denna ramtid räknas räknas inte tid då den försäkrade inte tid då den försäkrade varit varit hindrad att arbeta på grund hindrad att arbeta på grund av av styrkt sjukdom eller vård av styrkt sjukdom, eget barn eller adoptivbarn som heltidsutbildning, vård av eget inte har fyllt . Omprövning barn eller adoptivbarn som inte av fastställd dagsförtjänst underhar fyllt eller tjänstgöring en pågående ersättningsperiod får enligt lagen (1994:1809) om ske vid omprövning av totalförsvarsplikt. Omprövning av normalarbetstiden eller då fastställd dagsförtjänst under en medlemmen har haft ett avbrott pågående ersättningsperiod får ske på grund vid omprövning av av arbete med högre inkomst än normalarbetstiden eller då med- tidigare. Avbrottet skall ha lemmen har haft ett avbrott under varit sammanhängande under minst ersättningsperioden på grund av och ha omfattat arbete med högre inkomst än tidi- arbete som avses i 6 §. Avbrottet skall ha varit sammanhängande under minst sex må- nader och ha omfattat arbete som avses i 6 §. Saknas underlag för beräkning av dagsförtjänsten enligt andra stycket, skall som medlemmens dagsförtjänst räknas den i orten vanliga arbetsförtjänsten per arbetsdag för arbetstagare inom samma yrke och med samma arbetsförmåga som medlemmen. Utan hinder av bestämmelserna i första - tredje styckena får dagpenning till försäkrad som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genom arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag har utgått bestämmas till belopp som motsvarar utbildningsbidraget. Åtnjuter medlem med anledning av arbetslöshet fortlöpande ersättning från annan än arbetslöshetskassa, får dagpenning utges högst med belopp som motsvarar skillnaden mellan det högsta belopp som får lämnas enligt första - fjärde styckena och ersättningen. **FOOTNOTES** 1Lagen omtryckt 1991:1334. 2Senaste lydelse 1996:871. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:872) om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1996:872) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- Dagpenning får inte lämnas förränDagpenning får inte lämnas förrän den den försäkrade under en samman- sökande hängande tid av varitav varit arbetslös sex arbetslös dagar (karensvillkor). I (karensvillkor). I karenstiden karenstiden räknas in endast de räknas in endast de dagar för dagar för vilka stöd skulle ha läm- vilka dagpenning skulle ha nats, om karenstiden gått till lämnats, om karenstiden gått till ända. Bestämmelserna om karenstid i Sökande som avses i 1 § 3 behöver denna paragraf skall inte inte uppfylla karensvillkoret. tillämpas på den som är anvisad Detsamma gäller dem som är er- verksamhet för sättningsberättigade enligt 9 § arbetslivsutveckling i enlighet eller är anvisade verksamhet för med föreskrifter som har medde- arbetslivsutveckling i enlighet lats av regeringen. med föreskrifter som har meddelats av regeringen. **FOOTNOTES** 1Lagen omtryckt 1994:929. 2Senaste lydelse 1996:872. Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, kostnader för kontant arbetsmarknadsstöd, ersättning till dem som deltar i offentliga tillfälliga arbeten, samt bidrag till lönegarantiersättningen. Utgiftsområdet är starkt konjunkturberoende och påverkas framför allt av arbetslöshetens omfattning men även av löneutvecklingen och av antalet företagskonkurser. Utgifterna påverkas också av regelverkens utformning. Regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslösheten och statsfinansiella skäl är utgångspunkterna för de prioriteringar och besparingar som föreslås inom utgiftsområde 13. Arbetslöshetsförsäkringens uppgift som en omställningsförsäkring har tydliggjorts i och med att en bortre gräns för hur länge man kan få ersättning införts och reglerna för kvalificering skärpts. förbättras den ekonomiska tryggheten genom att kompensationsnivån föreslås höjas till fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag rörande bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. De totala utgifterna för utgiftsområde 13 beräknas till ca varav utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning beräknas till . Vid beräkning av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet har regeringen tagit hänsyn till de besparingar som beslutat om i enlighet med förslag i den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) och sysselsättningspropositionen (1995/96:222). Utgifterna för utgiftsområde 13 beräknas till 34 466 respektive . Det är huvudsakligen antagandena om sjunkande öppen arbetslöshet som gör att utgifterna blir lägre. Regeringens förslag till ekonomisk ram för utgiftsområdet avviker från föreslagen ram i regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150). Utgifterna föreslås för netto bli ca lägre. Orsaken är främst att flera av förslagen i den ekonomiska vårpropositionen inte då preciserats och fördelats på utgiftsområden. I regeringens proposition Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) preciserades förslagen och regeringen har vid beräkningen av utgiftsområde 13 och utgiftsområde 14 fördelat utgifterna på anslag inom respektive område. Utgiftsminskningen förklaras också av en överföring av medel från anslaget Bidrag till arbetslös- hetsersättning (Utgiftsområde 13) till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (Utgiftsområde 14). Överföringen gäller medel för ersättning till deltagare i arbetslivsutveckling samt medel för utbildningsbidrag till deltagare i datortek. Det från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning avräknade beloppet uppgår till ca . Omfördelning av besparingar samt medel för ersättning till deltagare i offentligt tillfälligt arbete innebär att utgiftsnivån ökar med . På grund av bl.a. förändrade antaganden om öppen arbetslöshet jämfört med regeringens prognos i vårproposi- tionen ökar utgifterna för med . Överföringen och omfördelningen får motsvarande effekt . Utgifterna för offentligt tillfälligt arbete beräknas till ca men upphör . Endast mindre förändringar har skett till följd av antagandena för och . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 13 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Ersättning vid arbetslöshet 45 132 63 850 78 577 51 657 35 250 34 466 29 733 Totalt för utgiftsområde 13 45 132 63 850 78 577 51 657 35 250 34 466 29 733 Ersättning till deltagare i ALU och Datortek redovisas fr.o.m. under utgiftsområde 14. Utgifterna exklusive dessa ersättningar var följande. Utgift Anvisat Utgiftsprognos 1994/95 1995/96 1995/96 därav 1996 _ Totalt för utgiftsområde 13 40 683 56 832 69 470 44 656 4 Ersättning vid arbetslöshet -------------------------------------------------------------------- | Viktiga politiska och ekonomiska frågor som påverkar verksam- | | hetsområdet är: | | - den ekonomiska utvecklingen; framför allt utvecklingen av | | den öppna arbetslösheten | | - den ekonomiska vårpropositionen och sysselsättningsproposi- | | tionen; regeringens målsättning att halvera den öppna arbetslös-| | heten | -------------------------------------------------------------------- Hörnstenen i den svenska arbetsmarknadspolitiken är arbetslinjen. Den innebär att en arbetslös person, som inte kan få ett arbete i första hand skall erbjudas utbildning eller annan lämplig åtgärd. Arbetslinjen har kompletterats med kompetenslinjen vilket innebär att insatserna i större utsträckning än tidigare inriktats på att höja kompetens i stället för tillfälliga arbeten inom offentliga sektorn. Inom arbetsmarknadspolitiken skall arbetslöshetsersättningen ingå som en del för att underlätta arbetskraftens omställning på arbetsmarknaden. Av statsfinansiella skäl och som ett led i att stärka arbetslinjen har riksdag och regering sedan mandatperiodens början beslutat om mycket omfattande förändringar inom verksamhetsområdet. Möjligheten att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning har stramats upp bland annat genom att kravet på individens anknytning till arbetsmarknaden har skärpts. I sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) föreslog regeringen att tiden som de sökande måste ha arbetat före sin första arbetslöshetsersättningsperiod utökas under en ramtid av . innebar förslaget att möjligheten att kvalificera sig till en första ersättningsperiod via arbete med rekryteringsstöd upphörde. beslutade i enlighet med förslaget. beslutade vidare, på förslag av regeringen, att införa en tidsbegränsning för hur länge de sökande får erhålla arbetslöshetsersättning, en så kallad bortre parentes. Den bortre parentesen och de skärpta kvalificeringsvillkoren innebär att signalerna om att försäkringen inte skall vara en permanent inkomstbortfallsförsäkring förstärks. Den bortre parentesen skall även betona samhällets ansvar för att personens arbetslöshet blir så kort som möjligt. I beslutet om den bortre parentesen ingår också att det krävs minst sex månaders arbete eller deltagande i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att kvalificera sig för en ny ersättningsperiod inom parentesen. Regeringen anförde i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas från fr.o.m. . Regeringen har beräknat nettokostnaden för den höjda ersättningsnivån till , vilket skall finansieras inom systemet för arbetslöshetsersättningen. I sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) framgick att den höjda ersättningsnivån skall finansieras via det förändrade arbetsvillkoret och förvärvsbegreppet samt andra ännu ej preciserade förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. Utbetalningarna av lönegarantiersättning har stabiliserats på en lägre nivå än tidigare , beroende på att antalet konkurser och antalet berörda arbetstagare har minskat kraftigt. En allt större del av anslaget kan därigenom utnyttjas för avbetalning av den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. Med nuvarande regler för lönegarantin och en fortsatt relativt sett lägre nivå på antalet konkurser beräknas skulden vara amorterad . Antalet konkurser och berörda arbetstagare bedöms med nuvarande ekonomiska utveckling att ligga på en någorlunda nivå . En parlamentariskt sammansatt kommitté ser nu över frågor om förmånsrätt vid konkurs m.m. (dir. 1995:163). Kommittén skall bl.a. ta ställning till om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättras utan att statens kostnader för lönegarantin ökar. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet vid arbetslöshet framgår av följande sammanställning () Anslag Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Bidrag till arbetslöshetsersättning43 12461 35975 877 49 726 33 164 32 274 27 427 Bidrag till lönegarantiersättning2 008 2 420 2 700 1 931 2 086 2 192 2 306 Totalt för verksamhetsområdet45 132 63 779 78 577 51 657 35 250 34 466 29 773 De antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten som redovisats i den reviderade finansplanen ligger till grund för regeringens prognos av de förväntade utbetalningarna av statsbidrag till arbetslöshetsersättningen. Vid prognosen för de kommande budgetåren har regeringen också tagit hänsyn till de besparingsförslag som fattat beslut om i samband med sysselsätt- ningspropositionen (prop. 1995/96:222). Dessa besparingar omfattar det förändrade arbetsvillkoret och förvärvsbegreppet, inväxlingen mellan arbetslöshetsersättningen och utbildningssatsningen samt den extra karensdagen. Under innevarande budgetår finansieras ersättningen till personer som deltar i arbetslivsutveckling och datortek från anslaget A 5. Bidrag till arbetslöshetsersättning. kommer dessa utgifter att belasta anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14. Det innebär att de totala utgifterna för utgiftsområde 13 minskar med 1997. har en lånefordran avseende den s.k. arbetsmarknadsfondens skuld uppgående till . Från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning betalas t.o.m. innevarande budgetår ränta för fondens skuld i . Regeringen kommer under innevarande år besluta att arbetsmarknadsfondens skuld i skall avskrivas. Detta åstadkommes genom en kassamässig korrigering hos . I och med regeringsbeslutet belastas inte anslaget fr.o.m. med räntebetalningarna och medelsbehovet under utgiftsområde 13 minskar med ca under . 1994/951) Utgift 43 124 6612) 1995/96 Anslag 61 358 582 Utgiftsprognos 75 877 000 därav 1996 49 726 000 1997 Förslag 33 164 334 1998 Beräknat 32 274 334 1999 Beräknat 27 427 334 1) Avser utgifter från den s.k. arbetsmarknadsfonden 2) Beloppen anges i tusental kr Arbetslöshetsersättningen syftar till att ekonomiskt stödja personer som blir arbetslösa under en övergångstid då de söker nytt arbete. Arbetslös- hetsersättningen skall ersätta inkomstbortfall . Utgifterna för arbetslöshetsersättningen avgörs framför allt av arbetslös- hetsnivån. har därför utbetalningarna av statsbidrag till arbetslöshetsersättning ökat kraftigt till följd av den stigande arbetslösheten. Vid en hög bestående arbetslöshet i kombination med nuvarande regelverk kommer kostnaderna för ersättning till de arbetslösa fortsätta att belasta statsbudgeten med stora belopp.