prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- Landstingen och kommunerna skall medverka vid finansiering, plane- ring och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folk- hälsovetenskapligt forsknings- arbete. Landstingen och kommunerna skall i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:567. (Lagen föreslås ändrad i lagrådsremiss Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m.) 1.2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1996:000) om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 -------------------------------------------------------------------- Följande föreskrifter, utöver de Följande föreskrifter, utöver de som som gäller all hälso- och sjukvård,gäller all hälso- och sjukvård, i i hälso- och sjukvårdslagen hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) gäller för den primärvård(1982:763) gäller för den primärvård som ingår i försöksverksamheten, som ingår i försöksverksamheten, nämligen nämligen 15 § om läkare under allmäntjänst- 15 § om läkare under allmän- eller specialistutbild- tjänstgöring eller specialist- ning, utbildning, 16 § om bemyndigande för rege- 16 § om bemyndigande för rege- ringen att meddela föreskrifter ringen att meddela föreskrifter om om behörighet till tjänster inom behörighet till tjänster inom hälso- hälso- och sjukvården m.m., och sjukvården m.m., 20 och 21 §§ om planering av 20 och 21 §§ om planering av hälso- och sjukvården och om sam- hälso- och sjukvården och om verkan, samverkan, 22 § första stycket om ledningen 22 § första stycket om ledningen av den kommunala hälso- och sjuk- av den kommunala hälso- och sjuk- vården, vården, 26 och 26 a §§ om vårdavgifter. 26 och 26 a §§ om vårdavgifter, 26 b § om forskning. 1 Lydelse enligt lagrådsremiss Läkemedelsförmåner och läke- medelsförsörjning m.m. (Senaste lydelse 1996:793.) 2 Ärendet och dess beredning års forskningspolitiska beslut har regeringen tagit initiativ till ett antal utredningar på utbildnings- och forskningsområdet. Även myndigheter har utarbetat underlag för propositionen. Bland utredningarna märks Forskning och pengar (SOU 1996:29), Viljan att veta och viljan att förstå - kön, makt och den kvinnovetenskapliga utmaningen i högre utbildning (SOU 1995:110), Forskning för vår vardag (SOU 1996:10), NYFOR (SOU 1996:70), (SOU 1996:89), rapporten för forskning om ideell verksamhet (Ds 1995:30), Ekobrottsforskning (SOU 1996:84), rapporten och utveckling för en bättre miljö 1996 (rappport 4514-8), rapporten och trädgårdsproduktion (1996), Samordning av och efterfrågan på individdata för longitudinell och individbaserad forskning (FRN 1994), Forskning om alkohol. Rapport från (1995:49), Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84), Minne och bildning, Museernas uppdrag och organisation (SOU 1994:51), ansvar för forskning - beställare och utförare inom kommunikationssektorn (RRV 1996:22). Beredningen av utredningsförslagen redovisas i propositionens följande avsnitt. Annat underlag för regeringens arbete har varit de forskningsutförande och forskningsfinansierande myndigheternas årsredovisningar och de fördjupade anslagsframställningarna för perioden . Skrivelser från utomstående organ med synpunkter på utbildnings- och forskningspolitiken har kommit in till regeringen. Bland dessa kan nämnas skrivelserna från , , (), , () och Kungl. Regeringen har dessutom inhämtat synpunkter från bl.a. (), företag och branschorganisationer. Vidare har regeringens forskningsberedning diskuterat flertalet av de huvudfrågor som den forskningspolitiska propositionen tar upp. Beredningen har också, i anslutning till arbetet med propositionen, arrangerat ett antal seminarier bl.a. om genusforskning, forskningsinformation och forskningens nytta för näringslivet. 3 Regeringens övergripande forskningspolitik Internationaliseringen av ekonomi, teknik, arbetsmarknad, vetenskap och kultur medför stora sociala och politiska förändringar. Dessa ger möjligheter men skapar också påfrestningar. Som i tidigare skeenden av snabb förändring skärps fördelningsproblemen både inom och mellan nationer. Produktionslivets snabba omvandling liksom inriktningen av den ekonomiska politiken i de stora industriländerna har skapat en betydande arbetslöshet. Globaliseringen och kapitalets ökade makt ställer demokratin inför svåra utmaningar. Världsfattigdomen består och trots stora framsteg i vissa regioner är antalet absolut fattiga människor över en miljard. Den globala miljön utsätts för ett växande tryck och förstörelse, som endast kan minskas om utvecklingen tar en ny väg. En förbättring av denna situation, med demokrati, fred och ökad livskvalitet som andra viktiga mål, ställer stora krav på nya tekniska och sociala lösningar. Vissa av dagens förändringar är direkta konsekvenser av nya kunskaper och ny teknologi. Forskningen och dess tillämpningar omgestaltar samhället på ett genomgripande sätt. Informationsteknikens utveckling revolutionerar många människors arbete, levnadsvillkor och världsbild. Den leder till ny design, nya metoder och system och utvecklar nya synsätt, kulturer och förståelsemönster. Vetenskapliga rön inom andra områden leder till stora förändringar. Ett exempel är den molekylära biotekniken som kan öppna nya vägar för t.ex. livsmedelsproduktion eller bekämpande av sjukdomar, men som också aktualiserar djupa etiska frågor. Genom dessa och andra resultat inom vetenskapen bryts synsätten på människan, samhället och naturen mot varandra. Forskning och ny teknologi har således en väldig förändringskraft som sannolikt är växande. Dess inriktning bestäms delvis av forskarnas nyfikenhet och forskarsamhällets värderingar. Grundforskning som bedrivits utan andra avsikter än att öka kunskapen har , långt efter det att resultaten presenterats, lett till ny teknik. Såväl informationstekniken som molekylärbiologin bygger på grundforskningsinsatser . Men forskningens inriktning och resurser avgörs i huvudsak av politiska och ekonomiska beslut i samhälle och företag. En av drivkrafterna till dagens snabba tekniska förändringar är således de stora satsningarna på militär teknik. Företagens strävan efter ökad produktivitet och lönsamhet är likaså en viktig drivkraft. De stora problem som ovan berörts kan inte lösas, enbart eller ens främst, genom ny forskning och teknik utan snarare genom sociala och politiska åtgärder. Men ny kunskap och ny teknik kan utan tvivel ge viktiga bidrag. Detta gäller såväl nationellt som internationellt, såväl svenska problem som globala. Hur forskningsresurserna utnyttjas är därmed en viktig politisk fråga. Kunskap i nya former Ny kunskap växer fram inifrån det vetenskapliga samhället men också som svar på frågor och problem som formuleras utanför vetenskapen - av det allmänna, av företag, organisationer, medier och medborgare. Men kunskapen omsätts inte automatiskt i ny teknik, nya produkter eller nya välfärdsförutsättningar. () stora studie om innovationer, Technology, Productivity and () pekar på det paradoxala förhållandet att produktivitetstillväxten inom industriländerna varit lägre än perioden , trots den explosionsartade introduktionen av ny teknik. Delvis kan detta bero på tjänstesektorns växande betydelse och svårigheterna att mäta produktionstillväxt inom denna sektor. Men delvis har det också ett samband med brister i arbetslivets organisation och brister i utbildningen. Man har helt enkelt inte kunnat tillgodogöra sig den nya teknikens möjligheter. En slutsats av detta är att satsningar på forskning och teknisk utveckling inte ger fullt utbyte om de inte understöds av satsningar på utbildning och kunnande i hela samhället. I sägs bl.a. att kunskap, särskilt teknisk kunskap, i det långa loppet är huvudkällan till ekonomisk tillväxt och förbättrad livskvalitet. Nationer som utvecklar och sköter sina kunskapstillgångar presterar bättre än andra. Företag med mer kunskap slår systematiskt ut företag med mindre kunskap. Individer med högre kompetens får bättre betalda arbeten. Samhällen som kan tillgodogöra sig vetenskapens landvinningar har lättare att hantera sina problem och förstärka välfärden. Dessa förhållanden brukar sammanfattande benämnas den kunskapsbaserade ekonomin och får vida konsekvenser för utbildnings- och forskningspolitiken. Rapporten ger mer allmänna rekommendationer som kommer att utveckla i ett senare skede. Dessa rör t.ex. åtgärder och förhållanden för väl fungerande finans- och arbetsmarknader, konkurrens och handel, internationell teknikspridning samt företagsmiljöer. Dessutom bör man främja utveckling, tillgång och spridning av kunskap, organisatorisk anpassning till ett effektivare kunskapsutnyttjande, samordning av teknik- och kompetensutveckling, efterfrågan av nya tjänster - särskilt baserade på den moderna kommunikations- och informationstekniken - samt små och medelstora företags potential för innovation och skapande av sysselsättning. Rapporten uppmärksammar problem med ökande klyftor och sociala konflikter i samband med utvecklingen av den kunskapsbaserade ekonomin. Speciellt viktigt är därför att samordna teknisk utveckling och utbildning/fortbildning samt att se till att alla får tillgång till den nya infrastrukturen och de nya tjänsterna för information och kommunikation. Särskild uppmärksamhet måste ägnas dem med otillräckliga färdigheter eller som har svårigheter att tillgodogöra sig utbildning och som därmed kan få svårt att försörja sig. Formerna och villkoren för kunskapsproduktionen i samhället genomgår stora förändringar. De traditionella institutionella och disciplinära ramarna kompletteras med nya, vilka präglas av tvärdisciplinaritet, heterogenitet, globalisering och en integration av produktion och konsumtion av kunskap. Dessa nya mönster har uppmärksammats i den av publicerade studien of Knowledge (1994). Globaliseringen av produktion och konsumtion av kunskap ger möjligheter men skapar också spänningar, mellan lokalt och globalt, tradition och förnyelse, konkurrens och likvärdiga förutsättningar för individer m.m. Detta ställer ökade krav på utbildningssystemet och dess institutioner. Högskolans olika roller som , yrkesutbildningsinstitution och bas för internationell samverkan accentueras ytterligare. De nya möjligheterna som skapats genom den elektroniska revolutionen, genom Internet och World skapar en ny situation för forskningen. Båda dessa system har utvecklats inom den vetenskapliga världen, delvis för helt andra syften - men skapar nu nya möjligheter för forskningen och dess växelverkan med samhället i övrigt. Kommunikation och information inom forskarsamhället förbättras radikalt. De nya systemen kan också utnyttjas för att uppmuntra en ökad geografisk spridning av forskningen och därigenom utveckla forskning som kan stå närmare lokala perspektiv, erfarenheter och krav. Men informationssystemen kan också väsentligt förbättra kommunikationen mellan vetenskapssamhället och det omgivande samhället. Tekniken ger helt nya möjligheter att bilda nätverk mellan forskare och användare där problem och krav som formuleras i samhället kan stimulera forskningen. är det också möjligt att underlätta sökandet efter kunskap. Allt detta är möjligheter som inte automatiskt blir verklighet. Som ofta när en ny revolutionerande teknik lanseras, är det lätt att överskatta möjligheterna och undervärdera problemen. Om tekniken skall kunna utnyttjas på ett ekonomiskt, socialt och kulturellt givande sätt krävs betydande insatser både av det allmänna, forskarna själva och företagen. Den väldiga mängden av information som görs tillgänglig är till ringa nytta om man inte vet vad man vill ha svar på, hur svaren ska tolkas och verifieras och hur de ska kunna omsättas i praktiken. Betydelsen av utbildning är uppenbar. 3.2 Internationella trender inom forskningspolitiken Följande redovisning bygger på underlag från och omfattar endast OECD- länderna. Nästan alla världens forskningsresurser är koncentrerade till i- länderna och i-ländernas problem. Forskning om många av de stora ödesfrågorna för världens flertal tilldelas knappa resurser, delvis som en följd av denna snedfördelning. som grupp kontrollerar av resurserna för forskning och utvecklingsarbete. Inom denna grupp dominerar i sin tur ett fåtal länder med i sammanhanget förhållandevis stark forskningsstruktur, t.ex. och . Efter en period med ganska stadigt ökande satsningar på FoU har de samlade FoU-utgifterna för OECD-området minskat från av bruttonationalprodukten (BNP) till . Minskningen i FoU- intensitet beror i de flesta länderna på minskade offentliga anslag, i några fall är den en följd av fortsatt neddragning av försvarsrelaterade utgifter och ökat tryck på den offentliga budgeten. I de länder där FoU-resurserna ändå ökade kom ökningen från näringslivets finansiering av FoU. Ökningstakten i näringslivets FoU-utgifter var dock, särskilt i , betydligt lägre än . Näringslivets andel av FoU ökar således, både som finansiär och utförare. finansierade näringslivet i av all FoU medan av FoU-verksamheten utfördes inom näringslivet. Offentligt stöd till FoU riktas i högre grad mot statliga forskningsinrättningar och högskolesektorn och relativt sett mindre mot näringslivet. FoU som utförs i näringslivet fortsätter att koncentreras till högteknologisk industri, särskilt inom tillverkning av informations- och kommunikationsutrustning samt till tjänstesektorn. De långsiktiga framtidsutsikterna för FoU bedöms av som goda, eftersom medlemsländerna i allt högre grad omvandlas till kunskapsbaserade ekonomier. I det korta och medellånga perspektivet gör dock behovet av att minska de offentliga utgifterna, näringslivets omstruktureringar och en svag ekonomisk tillväxt i vissa regioner att FoU-satsningarna sannolikt hålls tillbaka. Fortsatt hög prioritet för FoU i offentlig politik FoU är fortfarande högt prioriterat i medlemsländer trots behovet att i många länder begränsa den offentliga sektorns utgifter och minska budgetunderskottet. Ofta framhålls betydelsen av FoU som motor för tillväxt och konkurrensförmåga. Utgiftstrender med avseende på forskning varierar mellan länderna men den övergripande FoU-intensiteten har varit relativt stabil över . I många länder omprövas och omorganiseras stödet till akademiska och andra offentliga forskningsinrättningar, vilka utför merparten av grundforskningen. Uppåtgående trend i ett par länders finansiering av FoU I några ökar de offentliga resurserna för FoU. I forskningsbudget för var behovet att bredda och stärka det offentliga stödet till forskning och teknisk utveckling ett centralt tema. Den norska forskningsbudgeten har ökat stadigt . Den danska regeringen planerar att successivt öka anslagen till FoU med målet att nå upp till samma nivå som andra nordeuropeiska länder. I höjdes inom Industridepartementets område anslagen för industriell FoU och för större industriforskningsprogram respektive . Dessa prioriteringar kvarstod . I andra länder har budgetbegränsningar inneburit att FoU, trots hög prioritet, inte kunnat stödjas i den utsträckning som planerats. I har en planerad expansion fått avbrytas och målet för nästa treårsperiod (1996-99) är att klara en oförändrad nivå. Stabilitet och långsiktighet i finansieringen av grundforskning I några länder har åtgärder vidtagits för att vidmakthålla en stabil och långsiktig finansiering av grundforskningen. I har forskningsrådet Deutsche och en planeringsram som innebär årlig ökning av anslagen till vissa framstående forskningsinstitutioner. Anslagsutvecklingen för universiteten är dock sämre och för både och finns det tecken som tyder på stundande åtstramning även av grundforskningen. har övergått till treårig medelstilldelning till de större offentliga forskningsinstituten, varav en stor andel går till The Commonwealth Scientific and (). I och satsar man på extra stöd för att bygga upp och förbättra forskningens infrastruktur. Utgifterna för grundforskning inom ramen för de federala utgifterna för FoU har i ökat från i mitten på 1980- talet till . Effektivare utnyttjande av FoU-medel genom utbyggd uppföljning och utvärdering Mot bakgrund av det begränsade utrymmet för finansiering av forskning finns en strävan mot en effektivare resursanvändning genom mer omfattande utvärderingar och uppföljning av beslut. I sker inom ramen för en omfattande omprövning av forskningens finansiering. Även gör en översyn av hur forskningen kan utvecklas genom tvärvetenskapligt samarbete inom prioriterade områden och en ökad integration med internationell forskning. De utvärderingar som initierats av de svenska forskningsråden, särskilt , med anlitande av internationell expertis har här varit en förebild. I många koncentreras stora delar av FoU-stödet till specifika områden såsom informationsteknik, energiteknik, miljöteknik, bioteknik, medicin, moderna material samt rymd- och flygteknik. I har behovet av koncentration och samordning av det offentliga stödet till FoU lett fram till en ny nationell FoU-strategi, Forskning i perspektiv. I kan urskiljas en trend mot färre och större FoU-program. Science and Technology har inordnat 35 projekt under programmet Industrial Science and Technology Frontier som täcker områdena supraledning; moderna material; bioteknik; elektronik, information och kommunikation; maskiner och rymd; naturresurser; liv och samhälle samt hälsa och välfärd. Fonden för forskningsstöd i ändrade inriktning från traditionella sektorer till områden som mikroelektronik, miljövård, informationsteknik och utveckling av dataprogram. I stöds större strategiska program genom s.k. innovationsprojekt inom bl.a. områden som platta bildskärmar, superdatorer, digital TV, bioteknik och informationsmotorvägar. Skattetekniskt och direkt finansiellt stöd för FoU inom näringslivet Skattetekniska åtgärder för att stödja FoU inom industrin är en viktig forskningspolitisk komponent i flera länder. Den syftar till att öka omfattningen av forskning och främja innovationsverksamhet inom industrin. Dessa åtgärder består av allmänna skatteavdrag för FoU-kostnader, vilket förekommer i flertalet och ytterligare riktade skatteförmåner i några länder t.ex. , , , och . I har skattesubventionssystemet ändrats för att förbättra förutsättningarna för mindre företag. Den FoU-relaterade företagsbeskattning som infördes i grundas på lönekostnader så att incitament för FoU- insatser blir oberoende av eventuella vinster. I många ges också direkt finansiellt stöd till näringslivet för att stimulera FoU. I stöder utvecklingen av ny teknik, särskilt inom småföretag, genom anslag från de s.k. SMART (for Research and Technology) och SPUR (Support for ) programmen. I finns ett Concessional- Loans-program som stöder specifika, tidiga kommersialiseringsaktiviteter inom små högteknologiskt inriktade företag. erbjuder också lån för att stimulera konkurrensneutral FoU. Teknikspridning och stöd till samverkan mellan näringsliv, offentliga forskningsinrättningar och högskolesektorn Åtgärder för att utveckla kontakterna mellan forskningssystemet och industrin bibehålls eller förstärks i . Målet är att höja effektiviteten och den internationella konkurrensförmågan genom att förbättra näringslivets tillgång till existerande kunskap, ny teknik och teknisk rådgivning vid universitet och offentliga forskningsinrättningar. Målet är dessutom att öka förståelsen hos universitet och andra forskningsinrättningar för industrins behov av FoU, öka forskarnas rörlighet och uppmuntra kommersialisering av forskningsresultat. senaste vitbok om forskningen, Knowledge in Action, och nya forskningsstrategi, Forskning i perspektiv, är två aktuella exempel. Samverkan mellan näringsliv, offentliga forskningsinrättningar och högskolesektorn uppmuntras för att främja utvecklingen av nya produkter och processer men också för att bidra till ökad teknikspridning. Åtgärder har vidtagits för att hjälpa företag att anpassa sig till kraven på flexibilitet och förnyelse i hanteringen av ny teknik. Offentliga forskningsinrättningar och högskolesektorn uppmuntras att utveckla sina kontakter med avnämare i näringslivet. Initiativ tas också för att gynna en mer utbredd anskaffning och tillämpning av ny teknik. Många av dessa initiativ för att främja teknikspridning är speciellt riktade mot små och medelstora företag, vilka kan vara i ett sämre läge än de större företagen, t.ex. när det gäller medvetenhet om och finansiering av ny teknik. För detta ändamål inrättas i ytterligare s.k. , vilka främjar forsknings- samarbete mellan högskola och näringsliv inom strategiska områden. Man vidtar också åtgärder för att förbättra industrins tillgång till expertis från CSIRO, största offentliga forskningsorganisation. I är de s.k. Industry-University Cooperative Research Centers inriktade på grundforskning som föreslagits av the s Industrial Advisory Boards. I befrämjar programmet The Link Initiative konkurrensneutral forskning i samarbete mellan företag och forskningssystem. Scheme i främjar forskningssamarbete mellan industrin och offentliga forskningsorgan för utveckling av s.k. generiska teknologier. I finns programmet Innovation och företagande för en snabbare kommersialisering av offentlig forskning, som kan användas av småföretag, och programmet Teknikspridning från forskningsinstitutioner, som ska förbättra samarbetet kring identifiering och utveckling av användbar ny teknik. I många länder är regionalpolitiken i allt högre grad inriktad på att stimulera FoU och sprida teknik till företag lokaliserade i specifika målområden för utveckling och omstrukturering. I har programmen Atout, Puce och Logic, vilka rör näringslivets användning av ny informationsteknik, decentraliserats. de Ressources Technologiques, som verkar för överföring av ny teknik till små och medelstora företag, integreras regionalt. bygger upp mer än 20 tekniköverföringscentra, liksom 11 branschspecifika teknikcentra i landets östra delar. I fortsätter inom ett tidsbegränsat program den verksamhet som bedrivs av de regionala och som avser stöd till teknikrelaterade föredrag, utställningar och utbildning. Det nordnorska teknikinstitutet tillhandahåller konsulttjänster riktade mot de tre nordligaste norska länen. I forsknings-, teknik- och industripolitik ägnas ökad uppmärksamhet åt kompetensutveckling som den avgörande faktorn för att omsätta tekniska framsteg i ekonomisk tillväxt. Länderna eftersträvar att ungdomsutbildningen ska utrusta individen med förmåga att lära kontinuerligt och med de färdigheter som krävs för att söka och tillämpa ny kunskap. Områden med anknytning till naturvetenskap och teknik uppmärksammas särskilt. Fortbildningen får ökad betydelse under arbetslivet och ansträngningar görs för att närmare integrera arbetslivserfarenheter och fortbildning med det ordinarie utbildningssystemet. Ett ökande antal program har som mål att främja rörligheten hos forskningspersonalen både nationellt och internationellt. Många länder strävar efter att öka antalet högskoleutbildade och antalet forskarutbildade i samhället. I , , och utvärderas och/eller reformeras forskarutbildningen i olika avseenden. , , och ser över villkoren för studiestödet. För att stimulera ökad rörlighet utvecklar flera länder system för externa doktorand- och forskarstipendier och ökar utbudet av nationella och internationella postdoc- stipendier. Andra sätt att gynna forskarrörlighet är att stimulera samarbetet mellan högskolan och industrin t.ex. genom gemensamma forskningsprojekt eller särskilda utbytesprogram. Kompetensutvecklingen inbegriper i de flesta en ökad användning av datorer och informationsteknik.