prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — Utvecklingen av ny teknik förbättrar de ekonomiska förutsättningarna för anslutning av mindre befolkningstäta bostadsområden till fjärrvärmenäten. Därigenom kan elanvändningen för fastighetsuppvärmning minskas. Under de närmast följande åren är det nödvändigt med ett statligt ekonomiskt stöd för att åstadkomma mer omfattande fjärrvärmeanslutningar. Genom bidrag till konvertering från elvärme i småhus som inte kan fjärrvärmeanslutas minskas elanvändningen ytterligare. För bidragen bör anvisas . Bidrags- reglerna träder i kraft och avser installationer, anläggningar eller utrustning som beställts tidigast . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Kommunernas aktiva medverkan kommer att ha stor betydelse för genomförandet av åtgärderna för minskad elanvändning. Regeringen avser att ge kommunerna möjlighet att ta ett visst administrativt ansvar för de åtgärder som särskilt avser lokalbeståndet. Regeringen avser att i den ekonomiska vårpropositionen återkomma till kommunernas roll för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Utnyttjandet av elpannor i fjärrvärmenäten bedöms med tiden minska i takt med stigande elpriser. Enligt Energikommissionens prognoser är detta en av de anpassningsåtgärder som först kommer att tillgripas vid bortfall av kärnkraftsproduktion. har ca el använts i fjärrvärmenätens elpannor. och var utnyttjandet högre, 5 . Energiskatten på el är lägre per kWh för el som används i fjärrvärmen än för el som används i hushållen. Vid ett ca högre pris per kWh än , skulle enligt prognoserna elanvändningen i elpannorna minska med 3 under ett normalår. Anledningen är att de rörliga kostnaderna i elpannorna vid en sådan elprisnivå skulle överstiga bränslepannornas kostnader under större delen av året. Elpannorna förväntas att då användas i endast begränsad omfattning. En minskad användning av elpannorna kan således bidra till en avsevärt minskad elanvändning under ett normalår. skulle bränsleanvändningen öka. Det kan uppskattas att en stor del av det ersättande bränslet inledningsvis skulle utgöras av olja. kan dock denna andel väntas minska till följd av en generellt ökad användning av biobränslen i fjärrvärmen. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen för med förslag till åtgärder för att påskynda en minskning av elanvändningen i fjärrvärmesystemen. En utgångspunkt är att elanvändningen skall minskas främst när så är ekonomiskt och miljömässigt motiverat utifrån driftsförhållandena i det samlade el- och värmeförsörjningssystemet. Bidrag till fjärrvärmeanslutning Fjärrvärmen är väl utbyggd i de flesta befolkningstäta kommunerna i och anslutningsgraden är hög. Fjärrvärmeförsörjningen är koncentrerad till de befolkningstäta områdena, dvs. till flerbostadshus, industrier och lokaler. av småhusen och av flerbostadshusen i landet är anslutna till fjärrvärme. Utbyggnaden av fjärrvärmen har verksamt bidragit till att energipolitiska mål har kunnat nås. Framför allt har utbyggnaden lett till ett minskat oljeberoende. Fjärrvärmen gör det möjligt att utnyttja biobränsle och att utvinna energi från spillvärme och avfall. Eluppvärmningen i bebyggelsen är koncentrerad till småhusen. användes ca el för uppvärmning i småhusen, ca i flerbostadshusen och ca i lokalerna. Omkring 235 000 småhus och 7 800 flerbostadshus värms med elpanna och ca 460 000 småhus och 7 500 flerbostadshus med direktel. Utbyggnaden av fjärrvärmenäten har varit beroende av el- och bränsleprisrelationerna, tätorternas geografiska och demografiska struktur samt de existerande värmeinstallationerna i bebyggelsen. Flera faktorer har således avgjort de ekonomiska förutsättningarna för att förse ett område med fjärrvärme. Dagens fjärrvärmeområden har ofta en värmetäthet över eller mycket över 50 GWh per km2 och år. Fjärrvärmeutbyggnaden har i allmänhet gjort halt där flerfamiljs-, industri- eller servicebebyggelse övergår i småhusbebyggelse. Med ny teknik med lägre kostnader beräknas det under vissa förhållanden vara möjligt att ansluta områden med lägre värmetäthet till fjärrvärmen, bl.a. rena småhusområden. Enligt fjärrvärmebranschen skulle kostnaderna för konvertering till fjärrvärme kunna reduceras avsevärt om konverteringen genomförs i ett helt småhusområde och teknik med lägre kostnader används för kulvertdragning och distribution av värmen inom området. För gruppbebyggelse med direktverkande el kan kostnaderna för installation av vattenburet värmesystem bli lägre om installationerna görs på ett standardiserat sätt. En konvertering av elvärmda hus till fjärrvärme medför att elbehovet minskar och att underlaget för elproduktion i kraftvärmeverk ökar. Målet är att minska den årliga elanvändningen med genom konvertering till fjärrvärme. Det har då förutsatts att områdena innehåller olika typer av uppvärmning, dvs. att inte alla hus i de områden som ansluts har direktelvärme. är ytterligare konverteringar möjliga. Ett par pilotprojekt avses att genomföras . Genom dessa projekt kan den nya tekniken provas, liksom möjligheterna att på ett standardiserat sätt genomföra installationsarbeten i fastigheterna med så små störningar som möjligt för de boende. Erfarenheterna bör sammanställas skyndsamt för att projekten snabbt skall kunna utvärderas och ligga till grund för den närmare utformningen av bidragsreglerna för ökad fjärrvärmeanslutning. Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för bidraget. Förutom bidrag för anslutning av fastigheter till fjärrvärmen bör även andra möjliga stöd- och stimulansåtgärder övervägas som kan bidra till ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd till sammankoppling av fjärrvärmenät. Den kommunala värmeförsörjningen De flesta kommuner med fjärrvärmesystem har någon form av plan för fjärrvärmeutbyggnaden, ofta en värmeplan. I flera kommuner finns även mer omfattande planer för energi- eller värmeförsörjningen. De senare behandlar ofta, förutom fjärrvärmeutbyggnaden, även val av bränsle i fjärrvärmesystemet samt värmeförsörjningen utanför fjärrvärmeområdet. De kommunala energiföretagen/värmeverken har vanligtvis ansvaret för dessa planer. En kartläggning av kommunernas planer för fjärrvärmeanslutning bör genomföras. Kartläggningen är ett viktigt underlag för bedömningen av möjligheterna till fjärrvärmeanslutning på . Det kommer att behövas information om den kommunala värmeförsörjningen inför beslut om stöd för en ökad fjärrvärmeanslutning och andra åtgärder för att minska elanvändningen. Regeringen avser att uppdra åt att genomföra en inventering och sammanställning av kommunernas värmeförsörjningsplaner. Kommunallagens lokaliseringsprincip innebär att en kommun som bedriver värmeproduktion i princip endast får leverera värme inom den egna kommunen. Flera remissinstanser har i yttranden över betänkande och betänkande Regler för handel med el (SOU 1996:49) påpekat att bestämmelsen leder till att effektiva värmeförsörjningslösningar förhindras i områden nära kommungränser. Regeringen avser att låta se över kommunallagens bestämmelser i detta avseende. I översynen skall ingå att bedöma om lokaliseringsprincipen är ett hinder för en effektiv fjärrvärmeutbyggnad och, om så bedöms vara fallet, att överväga förändringar i kommunallagen. Eleffektminskande åtgärder inom bostadssektorn Det är angeläget att reducera effektbelastningen i elsystemet under höglast- perioder. Som redan har påpekats torde risken vara större för brist på effekt i det svenska elsystemet än brist på energi. Ett minskat eleffektuttag är ett värdefullt bidrag till resurshushållningen i energisystemet som helhet. Det är ett alternativ för elvärmda hus som inte ligger i områden som är lämpliga för utbyggnad av fjärrvärme. Det totala effektuttaget i elvärmda fastigheter kan ofta minskas med enkla medel och utan minskad komfort. I vissa fall krävs att en kompletterande värmekälla installeras. Det är också lämpligt att vid ett kraftigt minskat effektuttag installera en s.k. effektvakt. För det enskilda hushållet innebär sådana åtgärder en utgiftsminskning. Denna är dock i de flesta fall inte tillräckligt stor för att åtgärderna skall vara lönsamma att genomföra. Regeringen föreslår därför att ett bidrag lämnas med per småhus för installation av effektvakt och bränslebaserad värmeproduktions- anläggning eller utrustning för värmeackumulering som medför en minskning av effektuttaget under höglasttid. Regeringen avser att bemyndiga att ansvara för bidraget. Bidrag till konvertering från elvärme Förutsättningar bör skapas för att minska elanvändningen i den elvärmda bebyggelse där fjärrvärmeanslutning inte är möjlig. Kostnaden för konvertering av hus med elvärme till individuell bränsleeldning är dock hög. De privatekonomiska motiven för ett fullständigt byte från el till bränslen är därför små. För konverteringen kan krävas skorsten, panna och bränslelager samt installation av t.ex. ett vattenburet system för distribution av värmen i huset. Regeringen föreslår därför att ett bidrag lämnas av skäliga kostnader för byte till värmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesystem och för installation av anordning för värmeackumulering. Bidrag skall dock inte lämnas för värmeproduktionsanläggning, t.ex. panna eller värmepump. Det ankommer på regeringen att bestämma det högsta belopp med vilket bidrag kan lämnas. Den skattereduktion för arbetskostnaden som husägaren kan tillgodogöra sig t.o.m. skall ingå som en del i bidragsbeloppet. Regeringen avser att bemyndiga att ansvara för bidraget. I samband med att det s.k. ROT-avdraget upphör vid utgången av bör det övervägas att i stället för bidrag lämna ett fördelaktigt lån för ändamålet. Regeringen avser att uppdra åt att utarbeta ett förslag till utformning av det fortsatta stödet. 7.3 Åtgärder för att öka tillförseln av el Det långsiktiga målet är att elförsörjningen baseras på ekologiskt uthållig elproduktion. Tillförseln av el från förnybara energikällor skall öka. El är inom många användningsområden den bästa och effektivaste energibäraren. Miljöfördelarna är stora, och i många sammanhang saknas ekonomiskt rimliga alternativ till el. Utvecklingen och marknadsintroduktionen av effektiva och miljöacceptabla elproduktionsanläggningar är därför en viktig del av omställningsstrategin. I samband med energipolitiska beslut (prop. 1990/91/88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) infördes stöd till investeringar i biobränsleeldad kraftvärme och till vindkraft. Som motiv för att införa investeringsstöden anfördes i propositionen att i avvaktan på en internationell samordning, andra styrmedel än koldioxidskatten måste utnyttjas för att främja de förnybara energislagen och kraftvärmen. I betänkande konstateras att investeringsstöden har gett resultat. Stöden har enligt fram t.o.m. resulterat i uppförande av kraftvärmeanläggningar med en sammanlagd effekt på 326 MW el och 726 MW värme. Vindkraftverk har uppförts med en sammanlagd effekt på 97 MW. Investeringar har gjorts som sannolikt inte annars skulle ha genomförts. Kommissionen konstaterar dock att stöden inte har stimulerat den tekniska utvecklingen och att de inte har medfört någon kostnadspress för de berörda slagen av anläggningar. För att stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion bör investeringsbidrag lämnas under . Regeringen föreslår därför i det följande bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärmeproduktion, vindkraft och småskalig vattenkraft. Vid utformningen av bidragen skall erfarenheterna från de investeringsstöd som lämnades tas till vara, så att bidragen ger största möjliga utbyte och främjar val av effektiv teknik. Investeringar i anläggningar för el- och värmeproduktion är mycket långsiktiga. Den teknik som väljs vid investeringstillfället kommer att ha en avgörande betydelse för anläggningens prestanda under hela dess livstid. Val av ny teknik innebär emellertid en större risk och en högre prisnivå. Investeringsstöden bör därför kunna kompletteras med ett särskilt stöd för upphandling av ny elproduktionsteknik. Den allmänna utformningen av de bidrag som regeringen föreslår bedöms överensstämma med , närmare bestämt de särskilda riktlinjerna för miljöstöd. Driftsstöd utgår till vindkraft i form av den s.k. miljöbonusen och till elproduktionsanläggningar som kan leverera en effekt om högst 1 500 kW i form av en reducerad nättariff. konkurrensdirektorat granskar utformningen av dessa driftsstöd i förhållande till riktlinjerna för miljöstöd. EU:s program för att främja förnybara energikällor inrättades genom ett rådsbeslut . ALTENER är ett femårigt teknikneutralt program med en budget på 40 miljoner ecu. Syftet med programmet är att främja införandet av förnybara energikällor, sol, vind, geotermi, småskalig vattenkraft och biobränslen genom bl.a. stöd till att utarbeta tekniska standarder och specifikationer, informationsprojekt och bidrag till utvärderingar samt bedömningar av teknisk genomförbarhet. Programmet skall bidra till att minska nettoutsläppen av koldioxid. Under innevarande år väntas ett förslag från om en fortsättning på ALTENER-programmet. arbete inom området ny energitillförselteknik har varit och är fram- gångsrikt i ett europeiskt perspektiv. I diskussionen om en fortsättning på ALTENER verkar för att på gemenskapsnivå främja förnybara energislag. 7.3.1 Bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Produktionen av el från förnybara | | energikällor skall öka. Ett bidrag lämnas med per | | installerad kW elproduktionskapacitet för investeringar i | | anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen. Bidraget får| | dock uppgå till högst av investeringen. | | Bidragsreglerna träder i kraft . För bidraget | | anvisas . Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att öka elproduktionen genom utbyggnad av biobränsleeldad kraftvärme. Det gäller såväl nyinvesteringar som konvertering av hetvattenpannor till kraftvärme. En kraftvärmeutbyggnad motsvarande ca el uppskattas vara möjlig att genomföra . Vid nuvarande energipriser och med tillgänglig teknik är emellertid såväl konverteringar som nybyggnationer endast undantagsvis företagsekonomiskt motiverade. Någon form av stöd krävs därför för att investeringarna skall genomföras. Som en del av energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) anslogs för stöd till investeringar i kraftvärme. Stödet lämnades till nyinvesteringar med per kW installerad eleffekt. Vid konverteringar uppgick stödet till av investeringen, dock högst per kW installerad eleffekt. Ett villkor för att erhålla bidrag var att bränsleförsörjningen skulle ske med i huvudsak biobränslen. Förbränningsanläggningar för vissa sorterade avfallsfraktioner blev senare berättigade till bidrag på en reducerad nivå (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Stöd till investeringar för kraftvärmeproduktion med biobränslen bör även fortsättningsvis lämnas i form av ett bidrag per kilowatt installerad eleffekt. Härigenom främjas en hög elverkningsgrad, dvs. en så stor elproduktion som möjligt från en given bränslemängd. Genom att stora erfarenheter finns av teknik för biobränsleeldad kraftvärme bedöms stödnivån kunna fastställas till per kW installerad elproduktionskapacitet. Bidraget bör dock uppgå till högst av investeringen. Bidraget bör även fortsättningsvis ges under förutsättning att bränsle- försörjningen sker med i huvudsak biobränslen. Likaså bör bidraget kunna ges både till kraftvärmeanläggningar anslutna till fjärrvärme och till mottrycksanläggningar inom industrin. Medel bör anvisas med . Bidragsreglerna bör träda i kraft . bör anvisas för och för . Regeringen avser att bemyndiga att ansvara för bidraget. När energimyndigheten har inrättats bör frågorna föras över till denna. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i den ekonomiska vårpropositionen. 7.3.2 Bidrag till investeringar i vindkraftverk -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Produktionen av el från förnybara energi- | | källor skall öka. Ett bidrag lämnas av investeringen i | | vindkraftverk med en eleffekt på minst 200 kW. | | Bidragsreglerna träder i kraft . För bidraget | | anvisas . Skälen för regeringens förslag: Vindkraft i grupper på platser med gott vindläge och utan större konkurrens om markanvändningen kan producera el till rimliga kostnader. Vid lokaliseringen måste beaktas att platser med gott vindläge oftast är kustnära platser där etableringen av vindkraftverk löper risk att komma i konflikt med bl.a. naturvård och friluftsliv. Andra intressekonflikter finns med försvarets radarspaning, telekommunikation och signalspaning. Målet är en ökad årlig elproduktion från landbaserad vindkraft med . De totala investeringarna för en sådan utbyggnad uppskattas till ca . Som en del av energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) anslogs för stöd till investeringar i vindkraftverk . Bidrag lämnades ursprungligen av investeringen. Bidragsnivån höjdes år av investeringen (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137). beslutade (prop. 1993/94:100 bil. 13, bet. 1993/94:NU17, rskr. 1993/94:356) att teknikupphandling skulle få prövas inom ramen för stödsystemet. I de fall teknikupphandling tillämpades fick stödandelen utgöra högst av investeringen. I början av perioden då stödnivån uppgick till var efterfrågan på investeringsstödet låg. Sedan stödnivån höjts och ett särskilt driftsstöd till vindkraft införts i form av ett skatteavdrag (bet. 1993/94:SkU34, rskr. 1993/94:297) har emellertid efterfrågan på investe- ringsstödet varit betydande. Driftsstödet, den s.k. miljöbonusen, motsvarar energiskatten på el. Med anledning av att de anslagna medlen för investeringsstödet var fullt intecknade anslogs ytterligare (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:133). Dessa medel intecknades omgående. Miljöbonusen höjs för både befintliga och nya vindkraftverk, som följd av den beslutade höjningen av skatten på el. Miljöbonusen kommer då att uppgå till per kWh jämfört med när den infördes. Enligt ellagen (1902:71 s. 1) är den som innehar leveranskoncession skyldig att köpa el från elproduktionsanläggning som är belägen inom området och som kan leverera en effekt om högst 1 500 kW. Det innebär att små elproduktionsanläggningar är garanterade avsättning för elen. I ellagen finns även föreskrifter om reglering av priset. Systemet med leveranskoncession, vars främsta syfte är att skapa trygghet för små konsumenter vid övergången till den nya lagstiftningen, skall utvärderas (prop. 1994/95:222) för att ge underlag för en prövning av systemet. I det sammanhanget bör även villkoren för avsättning av bl.a. vindkraftsel ses över. De flesta vindkraftverk som uppförs har en eleffekt på ca 500 kW. Det finns dock särskilda marknadssegment för småskalig vindkraft. Tekniken tillämpas exempelvis när elanvändningen ställer krav på kompletterande energikällor och på platser där det inte lönar sig att dra fram det ordinarie elnätet. Små vindkraftsaggregat av storleksordningen 20 kW kan i dessa fall vara av stor betydelse. har genomfört en teknikupphandling av vindkraft i syfte att förbättra prestanda och sänka prisnivåerna för vindkraftverk. Resultatet av teknikupphandlingen, liksom den stora efterfrågan på investeringsstöd, tyder på att summan av bidrag genom investeringsstöd och miljöbonus väsentligt överstiger den stödnivå som skulle ge största möjliga utbyte av stöden i form av ny elproduktion. Det är motiverat att även fortsättningsvis ge bidrag till investeringar i vindkraft. En förutsättning för att investeringsbidrag skall lämnas bör vara att vindkraftsanläggningarna uppfyller vissa kvalitetskrav och förläggs till platser med goda vindförhållanden. Bidrag bör normalt lämnas för investeringar i vindkraftverk med en eleffekt på lägst 200 kW. Då erhålls bäst effekt av de statliga insatserna. Investeringsstödet kan därmed hållas på en lägre nivå . Arbetet med att peka ut goda förläggningsplatser för vindkraften bör intensifieras. Det är (sedermera energimyndighetens) ansvar att i samråd med övriga berörda myndigheter, länsstyrelser, kommuner och nätföretag leda arbetet med att få fram lämpliga platser för etablering av vindkraft. Regeringen föreslår ett bidrag av den totala investeringen för vindkraftverk med en eleffekt på minst 200 kW. Medel bör anvisas med . Om avsatta medel förbrukas bör ytterligare medelstilldelning kunna övervägas. Bidragsreglerna bör träda i kraft . bör anvisas för och för . Regeringen avser att bemyndiga att även fortsättningsvis ansvara för bidraget. När energimyndigheten har inrättats bör frågorna föras över till denna. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i den ekonomiska vårpropositionen. 7.3.3 Bidrag till investeringar i småskalig vattenkraft -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Produktionen av el från förnybara energi- | | källor skall öka. Ett bidrag lämnas av investeringen i | | miljövänliga, småskaliga vattenkraftverk. | | Bidragsreglerna träder i kraft . För bidraget | | anvisas . Skälen för regeringens förslag: Miljöanpassade investeringar i småskalig vattenkraft kan ge ett bidrag när det gäller att öka tillförseln av el från förnybara energislag. Med småskalig vattenkraft avses vattenkraftverk med en installerad effekt som är mindre än 1 500 kW. Det finns ca 1 200 små vattenkraftverk med en sammanlagd installerad effekt på ca 300 MW. Årsproduktionen är ca . Utbyggnaden är obetydlig på grund av att den småskaliga vattenkraften är dyrare jämfört med annan kraftproduktion och att det ofta finns motstående miljöintressen. har till (M1993:12) redovisat ett antal små vattenkraftsprojekt, där elproduktion skulle kunna ske till kostnader som är jämförbara med t.ex. vindkraft. Utifrån bl.a. redovisningen av dessa möjliga vattenkraftsprojekt beräknas att en ökad årsproduktion om el från småskalig vattenkraft skulle kunna tillkomma . De totala investeringarna för en sådan utbyggnad uppskattas till ca . Det är viktigt att investeringar i vattenkraft sker med hänsyn till dess miljö- och omgivningspåverkan. Gällande vattenlagstiftning och natur- resurslagstiftning ger möjlighet att förhindra utbyggnader som påtagligt skadar motstående intressen, som fortsatta investeringar kan genomföras. Investeringarna torde i huvudsak komma att gälla redan befintliga anläggningar och utnyttjandet av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Regeringen föreslår ett bidrag av den totala investeringen i miljövänlig, småskalig vattenkraft i enlighet med det anförda. Medel bör anvisas med . Bidragsreglerna bör träda i kraft . bör anvisas för . Regeringen avser att bemyndiga att ansvara för bidraget När energimyndigheten har inrättats bör frågorna föras över till denna. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i den ekonomiska vårpropositionen. 7.3.4 Upphandling av ny elproduktionsteknik -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Kostnaderna för elproduktion från förnybara| | energikällor kan minskas genom en effektivare | | upphandling av ny teknik. Ett bidrag lämnas för upphandling av | | ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. | | Bidragsreglerna träder i kraft . För bidraget| | anvisas . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitten 7.3.1 - 7.3.3 redovisat sin bedömning av hur investeringsstöden för ekologiskt uthållig elproduktion bör utformas. Den hittillsvarande ordningen innebär att prövningen av bidragsansökningar begränsas till att kontrollera att vissa grundläggande krav uppfylls. Denna ordning bör behållas. Det är dock viktigt att kunna dra nytta av de fördelar som ligger i att ny och effektivare teknik kommer till användning.