prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen och har senast behandlat frågan i prop. 1993/94:100, bil. 5, bet. 1993/94:FöU8, rskr 1993/94:175. och Förvaltningshögskolan slogs samman till en ny myndighet, . LEMO:s förslag i betänkandet Försvarets högskolor (SOU 1993:42) var att även Försvarshögskolan skulle ingå i den nya myndigheten. Detta blev emellertid inte statsmakternas beslut. Jämfört med de överväganden som gjordes i samband med beredningen av LEMO:s förslag är det framför allt två faktorer som förändrats, dels det vidgade säkerhetsbegreppet, dels inriktning. Kopplingen mellan civilt och militärt försvar har blivit allt tydligare. Detta gäller exempelvis säkerhetspolitik-, ledarskaps- och totalförsvars-utbildningen. De avgörande faktorer, vilka talar för att en sammanslagning av Militär- högskolan och Försvarshögskolan är ändamålsenlig och skulle ge positiva effekter, är således totalförsvarsbegreppet, det samlade ansvaret för och det likartade behovet av utbildning av högre chefer inom totalförsvaret samt synergieffekterna med en kraftsamling av resurserna. Härigenom markeras ytterligare totalförsvarstanken och grunden läggs för en fristående högskola för hela totalförsvarets behov. Behovet av forskningsanknytning för skolorna behandlades utförligt dels av , dels av den organisationskommitté som tillsattes för att förbereda och genomföra sammanslagningen av dåvarande och Försvarshögskolan. Resultatet redovisades till i skr. 1994/95:223. Bl.a. skulle vissa resurser överföras från till och i övrigt skulle ett utökat samarbete etableras. Överföringen av forskningsresurser från blev dock mindre än vad förutsatte. Regeringens uppfattning är att och Försvarshögskolan bör läggas ned och att det bör inrättas en ny högskola omfattande dessa bägge skolors verksamhetsområden. Skolans namn bör vara Försvarshögskolan. Den nya högskolans huvuduppgift blir att genom utbildning och forskning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl militär som civil personal på högre nivåer inom främst säkerhetspolitik, ledningsvetenskap, ledarskap och totalförsvar samt krigskonst med militärhistoria, militärteknik och ekonomi och logistik med avseende på försvaret. Högskolan har dessutom till uppgift att garantera den vetenskapliga grunden och därmed kvalitetssäkra utbildningen vid Försvarsmaktens högskolor. Högskolan svarar därutöver för relevanta delar av den akademiska meritvärderingen vid dessa och egen högskola. Försvarshögskolan bör bl.a. organiseras med institutioner och verksam- hetsgrenar för kursverksamhet. Styrelse och rektor utses av regeringen. Regeringen kommer att besluta om direktiv till en organisationskommitté, som skall lämna förslag till bl.a. verksamhetsformer och organisation för den nya myndigheten . Kommittén skall lämna de förslag och vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att myndigheten skall kunna börja verka . 20 Inriktningen av verksamhetsområden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Regeringen föreslår att den för sammanlagda| | ekonomiska ramen för utgiftsområde 6. Totalförsvar skall uppgå | | till . Med anledning av införandet av fleråriga utgiftstak för statsbudgetens olika utgiftsområden kommer statsmakterna att mer aktivt följa utgiftsutvecklingen. Statsmakterna har tagit ställning till utgiftsbegränsningar inom utgiftsområdet Totalförsvar som påverkar den ekonomiska ramen för försvarsbeslutsperioden. Med anledning av regeringens proposition Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:146) tog statsmakterna ställning till totalförsvarets ekonomiska ram innebärande att utgiftsbegränsningar om skall uppnås . Om det säkerhetspolitiska läget så medger skall härutöver ytterligare besparingar om genomföras stegvis - 2001. Statsmakternas ställningstagande i försvarsbeslutets första etapp var att anspråken på totalförsvarets förmåga är begränsade under framöver varför besparingsinriktningen på totalt skall genomföras /96 - 2001. har statsmakterna tagit ställning till ytterligare utgiftsbegränsningar inom utgiftsområdet Totalförsvar (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Från och med sänks statens utgifter med inom det civila försvaret. I huvudsak är detta förändringar avseende finansieringsform för beredskapsåtgärder inom funktionerna Telekommunikationer och Energiförsörjning. Utgiftsbegränsningar på från och med kommer att genomföras genom effektiviseringar inom flertalet myndigheter inom utgiftsområdet. Regeringen avser att återkomma till inför beträffande den närmare utformningen av effektiviseringarna. Under kommer materielbeställningar att senareläggas och anslaget A 1. Försvarsmakten minskas med . Motsvarande belopp kommer att föras tillbaka med och respektive . Regeringen gör bedömningen att det säkerhetspoltiska läget medger att de i den ekonomiska vårpropositionen föreslagna utgiftsbegränsningarna kan fullföljas. Införandet av utgiftstak och ovan nämnda utgiftsbegränsningar innebär att regeringen nära kommer att följa utgifts- och verksamhetsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalförsvar. Processen för uppföljning av utgiftsutvecklingen behöver förbättras på myndigheterna och i så att avvikelser från budget snabbt uppmärksammas. I regeringens budgetproposition 1996/97:1 omfattar det föreslagna utgiftstaket . Detta innebär att utgiftstaket endast omfattar tre av de fem budgetåren ingående i försvarsbeslutsperioden. Med hänsyn till verksamhetens karaktär inom utgiftsområdet Totalförsvar är det väsentligt att verksamhetens omfattning styrs av det av beslutade utgiftstaket för hela försvarsbeslutsperioden. Regeringen föreslår att den för till och med sammanlagda ekonomiska ramen för utgiftsområde 6. Totalförsvar skall uppgå till uttryckt i 1997-års priser, i löpande priser. Fördelningen av den ekonomiska ramen för budgetåren 1997, 1998 och 1999 framgår av regeringens budgetproposition för . De neddragningar i försvarsanslagen som blir följden av försvarsbeslutet innebär i många avseenden belastningar av skilda slag inom totalförsvarets olika verksamhetsområden. De innebär att militära förband måste läggas ned, att beställningar till industrin minskar och att myndigheterna måste iaktta återhållsamhet i många avseenden. Det är av avgörande vikt att myndigheterna fäster utomordentligt stort avseende vid en noggrann prövning av alla utgifter i syfte att tillgängliga medel används effektivt och att de grundläggande uppgifterna alltid prioriteras. Ett sådant förhållningssätt har också en annan aspekt. Anslagsminskningarna innebär att många anställda och orter blir utsatta för särskilda påfrestningar. Det är därför viktigt att allmänhet och anställda får förtroende för att behovet av ekonomisk återhållsamhet präglar verksamheten inom samtliga områden och på alla nivåer och att detta omfattar även kostnader som i det enskilda fallet är mera begränsade men som ändå har betydelse ur förtroendesynpunkt. Regeringen förutsätter att myndigheterna med dessa perspektiv bedriver sitt fortsatta arbete och att de för alla anställda på alla nivåer kraftfullt framhåller sparsamhet. I sin uppföljning av totalförsvarets verksamhet kommer regeringen att ägna särskild uppmärksamhet åt dessa frågor. 20.2 Verksamhetsområde A - Militärt försvar Regeringen har i avsnitt 7.3 redogjort för vilka övergripande mål och uppgifter som bör gälla för det militära försvaret under den kommande försvarsbeslutsperioden. Utvecklingen av krigsorganisationen finns redogjord för under avsnitt 7.4. Regeringen har i dessa avsnitt begärt ställningstagande. I avsnitt 19.2 har regeringen redogjort för det pågående utvecklingsarbetet vad avser att förbättra styrning och kontroll av Försvarsmaktens verksamhet. I budgetpropositionen under utgiftsområde 6. Totalförsvar kommer regeringen att lämna förslag till dels om medelstilldelningen till anslaget A 1. Försvarsmakten, dels om verksamhetsinriktningen för de enskilda programmen för . Nedan lämnar regeringen en redogörelse för de olika programmens innehåll och långsiktiga utveckling. Operativa lednings- och underhållsförband Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att utöva eller möjliggöra operativ ledning och operativ underhållstjänst. I programmet ingår bl.a. högkvarteret, miloförstärkningsstaben och 3 militärområdesstaber med stabs- och sambandsförband m.m., 3 underhållsregementen, 6 markteleunderhållsbataljoner och 6 militärom- rådestransportbataljoner. Programmet skall inriktas mot att miloförstärkningsstaben, 3 marktele- underhållsbataljoner och 1 militärområdestransportbataljon läggs ned . Programmet omfattar även den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens verksamhet. kommer att lämnas särskild information om denna. Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och understödja armébrigadernas strid. I programmet ingår bl.a. 6 fördelningsstaber med betjäningsförband, 7 artilleriregementsstaber med fördelningsartilleri- bataljoner samt ca 100 fristående bataljoner innefattande bl.a. ingenjör- förband, luftvärnsförband och fältsjukhus. Programmet skall inriktas mot att antalet fördelnings- och artillerirege- mentsstaber skall reduceras till vardera 3 och att resterande förband får en omfattning och sammansättning som svarar mot brigadstrukturens behov . Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda territoriell verksamhet, försvara vissa infallsportar samt leda mobilisering och transporter. I programmet ingår bl.a. 24 försvarsområdesstaber, förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- och ingenjörförband m.m. Sammanlagt omfattar programmet ca 260 000 personer, varav ca 94 000 i hemvärnet. Programmet skall inriktas mot att antalet försvarsområdesstaber skall reduceras till 14 och att personalstyrkan skall nedgå till ca 215 000 , varav hemvärnet skall omfatta ca 125 000 personer. Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att föra anfallsstrid. är allsidigt sammansatta, har hög rörlighet och stor eldkraft. I programmet ingår bl.a. 6 infanteribrigader, 5 norrlandsbrigader, 2 pansarbrigader samt 3 mekaniserade brigader. Programmet skall inriktas mot att omfatta 4 infanteribrigader, 3 norrlandsbrigader, 2 pansarbrigader samt 4 mekaniserade brigader . Programmet innehåller förband med uppgift att leda och understödja de krigsförbanden. I programmet ingår bl.a. 4 marinkommandon, 1 marindistrikt, 1 rörlig marin ledningsgrupp och 8 bas- och underhållsbataljoner. Programmet skall inriktas mot att omfatta 4 marinkommandon, 1 rörlig marin ledningsgrupp och 5 bas- och underhållsbataljoner . Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att bedriva ubåtsjakt och spaning mot ytmål. I programmet ingår bl.a. 2 helikopterdivisio- ner. Fr.o.m. avses programstrukturen förändras så att program 6 omfattar all helikopterverksamhet inom Försvarsmakten. Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att övervaka och bekämpa mål på och under havsytan. I programmet ingår bl.a. 2 ytstridsflottiljer med 6 kustkorvetter, 12 robotbåtar och 12 patrullbåtar, 3 minkrigsledningar med bl.a. 7 minjaktfartyg typ Landsort och 2 minfartyg samt 1 ubåtsavdelning med 12 ubåtar. Programmet skall inriktas mot att omfatta bl.a. 2 ytstridsflottiljer med 6 kustkorvetter, 6 robotbåtar och 12 patrullbåtar, 3 minkrigsavdelningar med bl.a. 7 minjaktfartyg typ Landsort och 2 minfartyg samt 1 ubåts-avdelning med 9 ubåtar, varav 2 i materielberedskap, . Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att försvara infallsportar och skärgårdsområden. I programmet ingår bl.a. 1 rörlig kustartilleribrigadledning, 12 kustförsvarsbataljoner, 5 amfibiebataljoner, 3 kustartilleribataljoner och 1 tungt kustrobotbatteri. Programmet skall inriktas mot att omfatta 2 rörliga kustartilleribrigadledningar, 6 kustförsvarsbataljoner, 6 amfibiebataljoner, 3 kustartilleribataljoner och 1 tungt kustrobotbatteri . Flygvapnets lednings- och underhållsförband Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och betjäna flygförbanden. I programmet ingår bl.a. 3 flygkommandostaber, 3 vädercentraler, 9 strilbataljoner och 24 basbataljoner. I programmet ingår även försvarets telenät (FTN). Programmet skall inriktas mot att antalet strilbataljoner skall reduceras till 6 och antalet basbataljoner till 16 . Programmet innehåller ännu inte några organiserade krigsförband. Programmet skall inriktas mot omfatta 12 39 Gripen-divisioner. Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelseinhämtningen. I programmet ingår bl.a. 2 divisioner J 35, 8 divisioner JA 37 och 6 divisioner AJS 37 samt 4 lätta attackdivisioner. Programmet skall inriktas mot att antalet divisioner skall reduceras till 7 . De lätta attackdivisionerna skall läggas ned. Programmet innehåller förband med huvudsakliga uppgifter inom flygtransportverksamheten, signalspaningen och flygräddningen. I programmet ingår bl.a. 4 centrala transportflyg-divisioner (varav 1 signalspaningsförband), 8 regionala transportflyg-divisioner och 7 flygräddningsgrupper. Programmet skall inriktas mot att den regionala transportflygorganisationen skall reduceras till 4 divisioner och flygräddningsorganisationen till 6 grupper . För krigsorganisationen gemensamma resurser Programmet innehåller verksamheter som inte kan fördelas på övriga program. Programmets innehåll har reducerats genom att vissa personal- och materielverksamheter förts över till de krigsorganisatoriska programmen. Vidare har ledningen av viss förbandsproduktion, såsom kustflottans verksamhet, förts över. För grundorganisationen gemensamma resurser Programmet innehåller verksamheter som inte direkt sammanhänger med utvecklingen av krigsorganisationen. Programmets innehåll har reducerats genom att vissa personal- och materielverksamheter förts över till de krigsorganisatoriska programmen. Vidare har visst underhåll för de programmen förts över. Programmet omfattar verksamhet för att organisera, utbilda och understödja de fredsfrämjande och humanitära insatser som medverkar och kommer att medverka i. Insatserna finansieras dock över andra anslag. Från och med föreslås att anslaget för Fredsbevarande verksamhet under huvudtitel delas upp på två utgiftsområden. Kostnader som hänförs till internationella fredsfrämjande truppinsatser föreslås belasta det nya anslaget A2. Övrig fredsfrämjande verksamhet belastar utgiftsområde 5. och internationell samverkan. är målet att, inom de ekonomiska ramar som står till buds, såsom kunna delta med enhet upp till bataljonsnivå i internationella fredsfrämjande truppinsatser på mandat av FN eller . Deltagande med en snabbinsatsstyrka skall kunna ske med kort varsel. Även specialenheter för ledning, fältarbeten, transporter och sjukvård skall kunna delta i de fredsfrämjande truppinsatserna. Volym och innehåll i den svenska styrkan skall anpassas efter efterfrågan och tillgängliga resurser (se vidare avsnitt 8.4). 20.3 Vissa funktioner inom civilt försvar 20.3.1 Funktionen Civil ledning Funktionen omfattar verksamhetsgrenarna Funktionssamordning, Samordning av civilt försvar, Ledningssystem, beredskap och Civilbefälhavarna. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Civil ledning skall bedrivas så | | att ledning skall kunna utövas under höjd beredskap. Ledningen | | skall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats samt i | | förekommande fall även från särskild krigsuppehållsplats. | | Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den | | beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra | | påfrestningar på samhället i fred och för internationella | | fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringen gör följande bedömning av beredskapsläget i den för /96 gällande funktionsstrukturen. Civila myndigheter skall kunna leda verksamheten från sin fredsarbetsplats även under höjd beredskap. Åtgärder för att möjliggöra detta har ännu inte vidtagits i tillräcklig omfattning. Det innebär bl.a. att funktionens ledningsförmåga på fredsarbetsplatser inte är fullt godtagbar avseende telesäkerhet, skydd och uthållighet. Planerna för verksamhet vid höjd beredskap är i huvudsak aktuella, utom beträffande verksamhet. Personellt är den omedelbara ledningsförmågan i huvudsak godtagbar genom den befintliga kopplingen till fredsverksamheten. Förmågan att överföra information med signalskyddad text, tal och bild är godtagbar. Förmågan att signalskydda datakommunikation och att utnyttja datamedia på central och regional nivå behöver förbättras. Civilbefälhavarna har goda ledningsmöjligheter från krigsuppehålls-platserna men något begränsade från fredsarbetsplatserna. Förmågan hos civilbefälhavarnas krigsorganisation är god eller mycket god och förmågan beträffande ABC-skydd är godtagbar eller god. Sammantaget visar materiella brister avseende reservkraft, telekommunikationer, skydd m.m. att ledningsmöjligheterna från fredsarbetsplatserna kan ifrågasättas hos flertalet myndigheter. Ledningsförmågan är därför totalt sett inte godtagbar. Med anledning av de materiella bristerna är inte heller uthålligheten godtagbar.Handlingsberedskapen och förmågan till flexibelt handlande är däremot godtagbar. Ett civilt ledningssystem för att kunna klara det civila försvarets uppgifter berör många samhällsverksamheter och måste utgå från sättet att leda och styra motsvarande verksamheter under fredsförhållanden. aktuella uppgifter förutsätter så extrema påfrestningar, att särskilda åtgärder behöver vidtas för att kunna disponera över och inrikta samt inte minst, prioritera samhällets resurser mot dessa. som samhället i många avseenden blivit mer sårbart för tänkbara påfrestningar finns det också i samhället stora och mångsidigt användbara resurser, som måste kunna utnyttjas på ett effektivt sätt. Ledningssystemet utgör också basen för den kompetens och förmåga som skall kunna utnyttjas vid internationella insatser. Därför blir åtgärder som syftar till att utveckla ett säkert och effektivt ledningssystem allt viktigare. Det gäller åtgärder ända från den lokala nivån till den högsta ledningen. En av de största bristerna är härvid att ett effektivt teknikstöd för informationshantering och lägespresentation m.m. saknas i det civila försvarets ledningssystem. Det medför fördröjningar i beslutsprocesser, bristfälligt underlag för beslut mm. Införandet av ett dylikt teknikstöd med inriktning på de geografiskt områdesansvariga myndigheterna, dvs. länsstyrelser och civilbefälhavare men även kommuner bör enligt regeringens mening påbörjas. Bristerna avseende reservkraft, skydd m.m. bör vidare uppmärksammas. Helhetssynen och den breddade hotbilden skapar ett viktigt incitament för att se på samhället som bas för beredskapsåtgärder ur ett annorlunda perspektiv. Det gäller nu att med olika medel "kvalitetssäkra" förmågan hos vitala funktioner. När det gäller internationella insatser bör - i enlighet med vad som anges i kapitel 8 - ha till uppgift att verka för att förmågan att använda resurserna inom det civila försvaret ökar och ha en överblick över vilka resurser som kan användas. I den långsiktiga omvärldsanalysen är forskning och studier de viktigaste instrumenten. Forskningsinriktningen bör anpassas till det civila försvarets nya uppgifter och till helhetssynen inom det civila försvaret. Den breddade hotbilden skärper kraven på en gemensam planeringsinriktning utifrån en gemensam föreställning om vilka hot och risker som skall kunna mötas. Det blir därvid väsentligt att ansvariga myndigheter och andra aktörer har en enad uppfattning om det väpnade angreppets karaktär men också om vad en svår påfrestning på samhället i fred är och vilka krav som då kan komma att ställas. Det innebär också att den operativa planering som Överstyrelsen samordnar skall utformas bl.a. i syfte att slå fast vilka planeringsgrunder som gäller. måste således ägna stor kraft åt att snabbt och effektivt se till att det nya totalförsvarsbeslutet får genomslag i samhället. Satsningen på att tydliggöra ansvaret för beredskapshänsyn måste också ske samordnat och med en gemensam föreställning om hot, risker och vad som krävs av såväl funktionsledningsansvariga som områdesansvariga myndigheter på olika nivåer. Den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom det civila försvaret ställer särskilda krav på uppföljning och utvärdering. När planeringsinriktning och verksamhetsmål förändras är det särskilt viktigt att uppföljning och utvärdering sker mot de nya målen. För att kunna ge statsmakterna en aktuell och heltäckande bild av hur totalförsvarsbeslutet har slagit igenom i planering och genomförande måste uppföljning och utvärdering samordnas. Överstyrelsen har av statsmakterna redan fått en stärkt roll i detta avseende. Regeringen redogör närmare för styrningen av det civila försvaret i kapitel 19. Övningsverksamheten kommer att spela en utomordentligt viktig roll som verktyg för att utvärdera det civila försvarets förmåga att lösa sina uppgifter. Vid uppläggning av scenarier och övningsmoment bör hänsyn bl.a. tas till den breddade hotbilden. Överstyrelsen skall samordna och utveckla övningsverksamheten i enlighet med detta. Övningar är också av grundläggande betydelse för att utveckla en förmåga och handlingsberedskap i det civila försvarets ledningssystem. Av detta skäl är utbildningsinsatser i enlighet med det kompetensutvecklingssystem som Överstyrelsen utarbetat avgörande. Systemet måste dock vidareutvecklas med anledning av inriktningen i totalförsvarsbeslutet. Regeringen anser att övningsverksamheten och övningssystemen inom det civila försvaret skall utvecklas i enlighet med vad regeringen här anfört. 20.3.2 Funktionen Ordning och säkerhet m.m. Funktionen omfattar upprätthållande av allmän ordning och säkerhet, brottsbekämpning och brottsutredning, åklagarväsendet samt utlänningsfrågor förutom flyktingverksamhet. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Ordning och säkerhet m.m. skall | | bedrivas så, att under höjd beredskap ett skydd snabbt skall | | kunna ges åt totalförsvarsviktiga anläggningar, att allmän ordning| | och säkerhet i samhället skall kunna upprätthållas och att | | allmänheten skall kunna lämnas skydd och hjälp. | | | | Verksamheten inom funktionen skall även under höjd beredskap | | fullgöra sina fredstida uppgifter, men med prioritering av de | | uppgifter som rör totalförsvaret. | | | | Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den | | beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra | | påfrestningar på samhället i fred och för internationella | | fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringen gör följande bedömning av beredskapsläget. Polisväsendet bibehåller i princip sin fredsorganisation i krig. Större delen av polisväsendets personal är krigsplacerad vid polismyndigheterna. är, med vissa regionala undantag, väl fylld utifrån de krav som ställts. Personalen är utbildad och övad för verksamheten i krissituationer och krig i enlighet med det nu gällande utbildningssystemet för polisen. En av de viktigaste polisiära uppgifterna vid väpnat angrepp är att bekämpa sabotageverksamhet. Ett led i detta är att bevaka viktigare totalförsvarsanläggningar. Användningen av de polisiära resurserna är enligt nuvarande planläggning koncentrerad till inledningsskedet av ett väpnat angrepp. Insatstiden för polisen vid ett beredskapslarm är kort, eftersom polisen är i tjänst dygnet runt och har omedelbar tillgång till sin försvarsutrustning. Större delen av polispersonalen kan vara mobiliserad .