prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — Särskilda insatser i invandrartäta bostadsområden Det statliga stödet avser att stimulera kommunerna till en metodutveckling vad gäller invandrartäta och eftersatta bostadsområden. Stödet infördes i och med /96, då ett nytt anslag, Särskilda insatser i invandrartäta områden, inrättades och anvisades för ändamålet. Regeringen har därefter dragit upp riktlinjer för anslagsanvändningen och sedan utsett åtta kommuner att upprätta särskilda handlingsplaner för sammanlagt tolv bostadsområden. Sammanlagt har regeringen beslutat skall tillfalla , , , , , , och kommuner. Kommunerna förväntas i huvudsak påbörja insatser . Även insatser som påbörjats tidigare under budgetåret kan bekostas ur anslaget om dessa ingår i handlingsplanen. Kommunerna skall finansiera minst hälften av en handlingsplans totala kostnad. Uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning av planerade och genomförda insatser kommer att vara av stor betydelse för hur den fortsatta satsningen på invandrartäta områden utformas. En dialog mellan staten och kommunerna kommer att inledas om hur återrapporteringen från kommuneras sida skall kunna göras utifrån respektive kommuns handlingsplan, som bl.a. skall innehålla ett kommunalt utvärderings- arbete. Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet Regeringen har under /96 beviljat medel för ett drygt tiotal olika verksamheter av projektkaraktär. Medlen har gått till såväl forskare, frivilligorganisationer som myndigheter. Särskilt kan nämnas medel till en omfattande ungdomskampanj mot rasism och främlingsfientlighet och som utgjorde ett led i en europeisk satsning, initierad av . Enligt utvärderingar har projektmedlen bidragit inte minst till att initiera lokala processer och att därigenom lägga en god grund för långsiktigt positiva resultat. Nuvarande lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraft . har lagen i vissa avseenden varit föremål för kritik. Särskild kritik har också framförts mot att inga mål enligt lagen mot etnisk diskriminering ännu har förts till Arbetsdomstolen, trots att över 150 sådana fall har anmälts till . 1996/97:1 Utgiftsområde 8 Statlig ersättning för kommunmottagna flyktingar Regeringen och har låtit utvärdera i vilken utsträckning den statliga ersättningen ger kommunerna avsedd kostnadstäckning för flyktingmottagandet. Den första undersökningen, som avsåg flyktingar som togs emot , indikerade att kommunernas kostnader i flertalet fall täcktes av den statliga ersättningen inklusive det särskilda konjunkturtillägg som betalades ut för det årets flyktingar (resultatet refererades i föregående budgetproposition). En fortsatt undersökning, som baseras på flyktingmottagandet i 37 kommuner , har genomförts och kommer att redovisas under den närmaste månaden. Analysen är ännu inte slutförd, men det kan dock åtminstone konstateras att kommunerna har ungefär samma kostnader som . Eftersom något konjunkturtillägg inte utgått för denna grupp blir dock kostnadstäckningen lägre. En tredjedel av de undersökta kommunerna har fått sina kostnader täckta helt och hållet genom statliga bidrag. För de kommuner som inte fått alla kostnader ersatta, är underskottet i flertalet fall högst . I undersökningarna av såväl som flyktingmottagning framgår tydligt att sekundärflyttningarna gjorde utflyttningskommunerna till vinnare , medan inflyttningskommunerna som regel inte fick sina kostnader täckta. Inflyttningskommunerna är nästan alla stora och medelstora kommuner i mellersta och . Inflyttningskommunerna får inte del av schablonersättningen för sådana flyktingar som flyttar ifrån ursprungskommunen mer än 18 månader efter det första kommunmottagandet. Små kommuner, oberoende av geografiskt läge, är i allmänhet utflyttningskommuner och får sina kostnader täckta av de statliga bidragen. De ändrade utbetalningsregler för schablonbidragen som gäller fr.o.m. syftar därför bl.a. till att eliminera orättvisor i er- sättningsnivån, kommunerna emellan, på grund av sekundärflyttningar. Den främsta orsaken till att den statliga ersättningen inte har täckt kostnaderna är att kommunernas socialbidragskostnader blivit större än beräknat genom att så få flyktingar kommer ut i arbete. Sedan låneformen startade har den låneadministrerande myndigheten, (), betalat ut i hemutrustningslån. finns 108 000 låntagare. Låneutbetalningarna, som också avspeglar omfattningen av kommunmottagandet av sådana utlänningar som berättigar kommunerna till statlig 1996/97:1 Utgiftsområde 8 ersättning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m., har skett enligt följande mönster: -------------------------------------------- -------------------------------------------- 1991/92 -------------------------------------------- 1992/93 -------------------------------------------- 1993/94 -------------------------------------------- 1994/95 -------------------------------------------- -------------------------------------------- Hemutrustningslånen är amorteringsfria . Återbetalningarna började och har av kapitalskulden betalats tillbaka. 3 000 lån har slutbetalats. Den genomsnittliga låneskulden uppgår till . En kraftigt växande andel låntagare begär anstånd med amorteringarna. CSN brukar bifalla av ansökningarna eftersom låntagarna saknar tillräcklig betalningsförmåga - många uppbär socialbidrag, utbildningsbidrag eller studiestöd. Andelen anstånd omfattar nu av dem som annars planenligt skulle ha amorterat sina lån. Ansökningarna om eftergift ökar och har efterskänkts. Förutsatt att antalet kommunmottagna utlänningar fortsätter att ligga på samma låga nivå som , kommer utbetalningarna av nya lån att minska . Återbetalningsskyldigheten kommer i stället att öka mycket kraftigt, men med tanke på låntagarnas låga betalningsförmåga beräknas så många som även fortsättningsvis få anstånd med de planenliga amorteringarna. En svaghet i nuvarande system för hemutrustningslån är enkelheten för den nyanlände utlänningen att snabbt få ett - i förhållande till betalningsförmågan - alltför stort lånebelopp där återbetalningen inte behöver påbörjas förrän . Den tvååriga amorteringsfristen syftar till att låntagaren till dess skall ha kommit i ekonomisk balans och ha egen försörjningsförmåga. Verkligheten ser emellertid annorlunda ut, vilket avspeglas i ansökningarna om betalningsanstånd. Låntagaren riskerar att alltför lättvindigt komma i framtida ekonomiska svårigheter, eftersom låneskulden kvarstår och kräver ränteinbetalningar medan försörjningsförmågan inte blir bättre. Regeringen bedömer bl.a. mot denna bakgrund att lånevillkoren bör ändras så att lägre belopp beviljas för nytillkommande lån. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 4.3 Anslag B 1. Särskilda insatser i invandrartäta områden 1995/96 Anslag 125 0001) Utgiftsprognos 82 000 därav 1996 81 900 1997 Förslag 125 000 1998 Beräknat 100 000 1999 Beräknat 100 000 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser särskilda insatser för att främja utvecklingen i invandrartäta och eftersatta storstadsområden samt bostadsområden med likartad situation. Resurser 1997 Ramanslag 125 000 tkr Övrigt Ändamålet med anslaget bör vidgas till att omfatta även ett begränsat antal kommuner utanför storstadsområdena. Att utveckla invandrartäta och eftersatta bostadsområden förutsätter ett långsiktigt och kontinuerligt arbete. Det är därför nödvändigt att den nu inledda satsningen fortsätter. Det är regeringens bedömning att också kommuner utanför storstadsområdena i viss omfattning skall kunna ges möjlighet att ansöka om medel för metodutveckling. Även andra insatser som främjar en positiv utveckling i dessa områden skall kunna komma ifråga. Uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning av redan påbörjade insatser kommer därvidlag att tillmätas stor betydelse och en del av anslaget bör avsättas för detta ändamål. Liksom under innevarande budgetår bör även administrationen av bidragen finansieras från anslaget. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism 1994/95 Utgift 14 0601) Reservation 12 800 1995/96 Anslag 27 000 Utgiftsprognos 19 000 därav 1996 13 000 1997 Förslag 20 000 1998 Beräknat 21 333 1999 Beräknat 21 333 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas insatser som ska motverka och förhindra främ- lingsfientlighet, rasism och antisemitism. För innevarande budgetår har beslutat att högst av medlen under anslaget får användas för att främja tillvaratagande av mångkulturell kompetens i arbetslivet. Resurser 1997 Obetecknat anslag 20 000 tkr Övrigt En del av anslaget bör få användas för att bekosta utvärderingsstudier och annat kunskapsinhämtande som underlag för utveckling av integrationspolitiken. Medel från anslaget bör användas bl.a. för den nationella samordningskommitté som skall inrättas till följd av EU:s beslut att 1997 skall bli ett europeiskt år mot rasism och för aktiviteter som initieras av samordningskommittén. Liksom under innevarande budgetår bör medel under anslaget få användas för att främja tillvaratagande av mångkulturell kompetens i arbetslivet. Staten har ingått ett avtal med 2000, vars syfte bl.a. är att öka den mångkulturella kompetensen i arbetslivet. Staten har i avtalet, med förbehåll för godkännande, åtagit sig att bidra ekonomiskt till verksamheten. Enligt avtalet skall bidraget för uppgå till . En grundläggande förutsättning för att arbetet för goda etniska relationer skall nå långsiktig framgång är att invandrare ges reella förutsättningar att integreras i det svenska samhället. Av detta skäl bör en del av förevarande anslag också få användas för att bekosta utvärderingsstudier och annat kunskapsinhämtande för att få ett förbättrat underlag för att utveckla integrationspolitiken. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1994/95 Utgift 4 0121) Anslagssparande 1 086 1995/96 Anslag 7 160 Utgiftsprognos 6 800 därav 1996 4 700 1997 Förslag 4 790 1998 Beräknat 4 867 1999 Beräknat 4 979 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och diskriminering. Det övergripande målet är att etnisk diskriminering inte skall förekomma i arbetslivet eller på andra samhällsområden. Övergripande mål För den kommande planeringsperioden skall det övergripande målet för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering vara att etnisk diskriminering inte skall förekomma i arbetslivet eller på andra samhällsområden, varvid situationen på arbetsmarknaden skall tillmätas särskild betydelse. Resurser 1997 Ramanslag 4 790 tkr I regeringsdeklarationen framhålls att det är av särskild vikt att kampen mot arbetslösheten bland invandrare ges förtur. Många tecken tyder på att diskriminering av arbetssökande med invandrarbakgrund är en inte obetydlig orsak till invandrares besvärliga situation på arbetsmarknaden. Ombudsmannens verksamhet skall därför särskilt inriktas på situationen på arbetsmarknaden. För Ombudsmannen har beräknats för och för diskriminering . 1996/97:1 Utgiftsområde 8 1994/95 Utgift 36 6291)2) Reservation 521 1995/96 Anslag 61 4532) Utgiftsprognos 58 500 därav 1996 28 900 1997 Förslag 39 964 1998 Beräknat 38 631 1999 Beräknat 38 631 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslagen Åtgärder för invandrare och Statsbidrag till Anslaget disponeras för bidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för sådana riksorganisationer. Vidare finansieras från anslaget sådana bidrag som lämnas enligt förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade projekt. T.o.m. /96 finansieras statsbidrag till från eget anslag. Resurser 1997 Obetecknat anslag 39 964 tkr Övrigt Invandrarorganisationerna bör få projektstöd för valinformation m.m. års val. I anslaget Åtgärder för invandrare ingår fr.o.m. det för- utvarande anslaget Statsbidrag till . I avvaktan på den planerade invandrarpolitiska propositionen föreslås inga principiella förändringar i utformningen av Statsbidragen till invandrarnas riksorganisationer. Regeringen beräknar organisationsstödet till samma belopp som , . 1994 röstade av invandrarna, vilket innebar att deras valdeltagande var mindre än hälften så stort som hos den totala valmanskåren. Att öka invandrares valdeltagande är därför en viktig demokratifråga. utvärdering av invandrarorganisationernas valprojekt års val visar på nödvändigheten av ett långsiktigt arbete för att projekten skall få god effekt. För har därför anslagsmedlen beräknats så att skall kunna användas till projektstöd som avser valinformation och samhällskunskap i bl.a. invandrarorganisationernas regi. Totalt bör för ändamålet projektbidrag anvisas . Stödet till har beräknats till , vilket innebär samma statsbidragsnivå på tolvmånadersbasis som för innevarande budgetår B 5. 1994/95 Utgift 6 682 4651)2) 1995/96 Anslag 6 247 0002) Utgiftsprognos 4 020 000 därav 1996 1 720 000 1997 Förslag 1 160 591 1998 Beräknat 1 549 765 1999 Beräknat 1 576 841 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslaget Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. Anslaget disponeras för statsbidrag till kommuner och landstingskommuner enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Prognosen för anslagsbelastningen innevarande budgetår visar på att utgifterna kan bli lägre än anvisat anslag. Detta beror bl.a. på den kraftiga minskningen av antalet utlänningar som söker sig till och får uppehållstillstånd och därmed omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Resurser 1997 Ramanslag 1 160 591 tkr Övrigt Antalet kommunmottagna utlänningar minskar nu efter den tidigare omfattande invandringen till följd av flyktingsituationen i f.d. . väntas 10 700 personer som berättigar kommunerna till statlig ersättning tas emot. Relativt sett ökar andelen personer som invandrat av anknytningsskäl. Anslagsbenämningen ändras från Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. till Kommunersättningar vid flyktingmottagande. av tecknade så gott som samtliga kommuner avtal med om flyktingmottagning och var därmed berättigade till s.k. grundersättning. väntas sådana avtal bara tecknas med drygt hälften av landets kommuner och grundersättningarna har därför beräknats till . De utlänningar som tas emot i kommunerna och berättigar dessa till schablonersättningar utgörs numera till stor del av anhöriga till tidigare invandrade. Antalet kommunmottagna personer som får uppehållstillstånd på grund av flyktingstatus eller av liknande skäl är få efter den omfattande invandring som skedde till följd av flyktingsituationen i f.d. . Fortsatta schablonersättningar för redan tidigare kommunmottagna utlänningar och 10 700 nya personer som bedöms flytta ut i kommunerna beräknas till . I ersättningsbeloppet ingår för flyktingar som kan komma att överföras till genom s.k. kvotbeslut. Dessa har därför beräkningsmässigt förts till anslaget A 3. Migrationspolitiska åtgärder för att som alternativ till kvotöverföring kunna användas till särskilda insatser i flyktingpolitiska krisområden. För sådana flyktingar och anhöriga till flyktingar som är äldre eller handikappade ersätter staten kommunernas faktiska kostnader för bl.a. socialbidrag. Den relativt sett stora inflyttningen av äldre anhöriga som pågått gör att statens kostnader ökar. bedöms den statliga kostnadsersättningen till kommunerna för detta ändamål uppgå till . Även den statliga ersättningen till sjukvårdskostnaderna - som för beräknas till - kan komma att öka . Kommunerna lämnar i vissa fall bistånd till försörjningen av inflyttade anhöriga som ännu inte fått uppehållstillstånd i . För sådant bistånd kan kommunerna i efterhand få statlig biståndsersättning. Denna bedöms uppgå till . Barn utan egen vårdnadshavare och som vårdas i annat hem än barnets eget, kan också berättiga kommunerna till statlig kostnads- ersättning i efterskott. kan sådan ersättning komma att lämnas med . Förutom de nu nämnda ersättningsformerna finns enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. möjlighet att i friare former ersätta kommunerna när de har haft betydande extraordinära kostnader till följd av flyktingmottagningen. Omfattningen av detta stöd har minskat och för bör få användas för detta ändamål. Liksom tidigare bör regeringen utvärdera hur den statliga ersättningen täcker de kommunala kostnaderna för flyktingmottagandet. Ett belopp på beräknas för ändamålet. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 1994/95 Utgift 98 3881)2) 1995/96 Anslag 97 0002) Utgiftsprognos 220 000 därav 1996 150 000 1997 Förslag 101 906 1998 Beräknat 100 977 1999 Beräknat 100 720 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslaget Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. Från anslaget finansieras räntesubventioner och avskrivningar för lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Prognosen för anslagsbelastningen innevarande budgetår visar på att utgifterna för räntesubventioner och avskrivningar kan komma att överstiga anvisade medel med . Detta beror främst på att flyktingmottagandet blev mycket större än vad som kunde förutses när anslaget beräknades. Även rent tekniska antaganden om återbetalningar, anstånd etc. har måst revideras. Resurser 1997 Ramanslag 101 906 tkr Övrigt De maximala lånebeloppen bör sänkas med mellan 1 000 till per hushåll. Låneräntan skall beslutas av regeringen. Det solidariska betalningsansvaret för makar/sambor bör i vissa fall kunna upphävas när en av låntagarna vill göra en omedelbar reglering av sin skuldandel. Anslagsbenämningen ändras från Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. till Hemutrustningslån. Driftkostnaderna för låneadministrationen flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, för att där ingå i det ramanslag som finansierar myndigheten . 1996/97:1 Utgiftsområde 8 I avsnittet Resultatinformation i det föregående har regeringen pekat på låntagarnas generellt sett svaga betalningsförmåga och bedömt att möjligheterna till alltför stor skuldsättning bör begränsas. baseras lånebeloppen på rekommendationer för vad som ingår i ett hushålls grundutrustning och kan omfatta upp till 8 personer som har hushållsgemenskap. Det innebär att det går att få hemutrustningslån i intervallet 21 000 till . Sedan låneformen infördes har de faktiska utgifterna för investering i hemutrustning utvecklats långsammare än den mätvariabel - KPI - som använts för årlig uppräkning av lånebeloppen. De maximala lånebeloppen bör därför baseras på annan beräkningsgrund, som fastställs av regeringen. En sänkning av lånebeloppen med mellan 1 000 till - beroende på hushållsstorlek - bör härvid ske. Enligt nuvarande regler skall lån som beviljas person som sammanlever med make/maka eller s.k. sambo vara gemensamt för de sammanboende (solidariskt betalningsansvar). Det solidariska betalningsansvaret kvarstår även om de sammanboende upplöser hushållsgemenskapen och flyttar isär, t.ex. när den ena parten efter skilsmässa återvänder till hemlandet. Om den ena låntagaren i sådana fall vill göra en omedelbar återbetalning av halva låneskulden med därpå upplupen ränta är detta, enligt regeringens mening, rimligt. Den andra låntagaren skall då kvarstå som ensamt betalningsansvarig för återstående skuld. Enligt tidigare principer har låneräntan för hemutrustningslån bestämts utifrån den procentsats som regeringen fastställt för statliga lån för bostadsbyggande. Någon sådan bolåneränta kommer inte att fastställas vidare, varför räntan för hemutrustningslån för och följande år måste baseras på annan grund. Regeringen avser att framgent besluta en utlåningsränta för hemutrustningslånen med utgångspunkt i statens egna upplåningskostnader och med beaktande av den aktuella marknadsräntan. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (utgiftsområde 9) 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 6 3 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 7 3.1 Inriktning för utgiftsområdet 7 3.2 Utgiftsområdets innehåll 8 3.3 Utgiftsutveckling 9 Hälsovård och sjukvård 10 4.1 Allmänt 10 4.1.1 Mål för hälso- och sjukvården 10 4.1.2 Svensk hälso- och sjukvård 11 4.1.3 Hälso- och sjukvården 12 4.1.4 Resultatinformation 15 4.1.5 Utgiftsutveckling 23 4.2 Anslag 24 A 1. Sjukvårdsförmåner m.m. 24 A 2. Bidrag till hälso- och sjukvård 33 A 3. Insatser mot aids 35 A 4. Ersättning till Spri 38 A 5. Bidrag till WHO 39 A 6. Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 41 A 7. Bidrag till 41 A 8. Bidrag till psykiatriområdet 43 A 9. 45 A 10. 47 A 11. av medicinsk metodik 53 A 13. Omsorg om äldre och personer med funktionshinder60 5.1 Allmänt 60 5.1.1 Äldreomsorg 61 5.1.2 Handikappomsorg 65 5.1.3 Utgiftsutveckling 75 5.2 Anslag 76 B 1. Vissa statsbidrag inom äldre- och handikapp- området 76 B 2. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 78 B 3. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 81 B 4. Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisa- tioner 87 B 5. Ersättning för texttelefoner 88 B 6. Bilstöd till handikappade 90 B 7. Kostnader för statlig assistansersättning92 B 8. utbildningsstöd94 B 9. Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och drogpolitik 100 6.1 Allmänt 100 6.1.1 individ- och familjeomsorg101 6.1.2 Alkoholpolitik 107 6.1.3 Narkotikapolitik 109 6.1.4 Utgiftsutveckling 111 6.2 Anslag 112 C 1. Bidrag till missbrukar- och ungdomsvård samt alkohol- och drogförebyggande arbete 112 C 2. Bidrag till organisationer på det sociala området113 C 3. 116 C 4. för internationella adoptionsfrågor117 C 5. 119 C 6. Alkoholinspektionen 122 C 7. 126 7.1 Anslag 127 D 1. Stöd till forskning 131 8.1 131 8.1.1 Utgiftsutveckling 133 8.2 Anslag 134 E 1. : Forskningsmedel 134 E 2. 9 Övrig statlig verksamhet 135 9.1 Avgiftsfinansierad verksamhet 135 9.1.1 135 9.2 Statliga bolag 138 9.2.1 138 9.2.2 139 9.2.3 140 9.3 Allmänna arvsfonden 141 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.godkänner det som regeringen förordar angående försöksverksamheterna med alternativa ersättningssystem inom tandvården, 3.godkänner att de övergripande målen för ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar under anslaget D 1. , 4.godkänner att den statliga garantin för pensionsförpliktelser vid även skall omfatta helägda dotterbolag, 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Sjukvårdsförmåner m.m. ramanslag 15 637 000 A 2. Bidrag till hälso- och sjukvård anslag 908 150 A 3. Insatser mot aids ramanslag 150 887 A 4. Ersättning till Spri anslag 29 700 A 5. Bidrag till WHO ramanslag 32 780 A 6. Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar anslag 2 591 A 7. Bidrag till Nordiska hälsovårdshögskolanramanslag 16 800 A 8. Bidrag till psykiatriområdet reservationsanslag 386 000 A 9. ramanslag 113 460 A 10. ramanslag 97 460 A 11. 10 606 A 12. av medicinsk metodik ramanslag 23 631 A 13. Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämndramanslag 22 674 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet reservationsanslag 711 200 B 2. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ramanslag 207 840 B 3. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anslag 80 394 B 4. Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer anslag 131 694 B 5. Ersättning för texttelefoner ramanslag 15 700 B 6. Bilstöd till handikappade ramanslag 343 944 B 7. Kostnader för statlig assistansersättningramanslag 3 663 000 B 8. utbildningsstödramanslag 8 640 B 9. Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Bidrag till missbrukar- och ungdomsvård samt alkohol- och drogförebyggande arbeteanslag 52 000 C 2. Bidrag till organisationer på det sociala området anslag 57 841 C 3. ramanslag 7 639 C 4. för internationella adoptions- frågor ramanslag 5 916 C 5. ramanslag 507 720 C 6. Alkoholinspektionen ramanslag 14 527 C 7. : Forskningsmedel ramanslag 92 828 E 2. : Förvaltning ramanslag 7 650 Summa för utgiftsområdet 23 721 787