prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Rådet för forsknings- och utvecklingssam- arbete mellan och EU ramanslag 9 506 D 18. Europeisk forskningssamverkan ramanslag 317 367 D 19. Särskilda utgifter för forsknings- ändamål ramanslag 104 366 D 20. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ramanslag 90 978 Kostnader för medlemsskap i i m.m. ramanslag 35 828 E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildnings- departementets område m.m. ramanslag 18 947 Summa för utgiftsområdet 25 357 109 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 15 kap. 6 § skollagen (1985:1100)1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 kap. 6 § -------------------------------------------------------------------- Regeringen får utan hinder av Regeringen får utan hinder av föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 föreskrifterna i 4 kap. 4 §, 5 kap. kap. 21 § och 11 kap. 5 § meddela 21 §, 11 kap. 5 § och 13 kap. 8 § föreskrifter om skyldighet för den meddela föreskrifter om skyldighet som vill genomgå särskilt anordnad för den som vill genomgå särskilt prövning i , gymnasie- anordnad prövning i , skolan eller vuxenut- gymnasieskolan, vuxenut- bildning att betala en avgift bildning eller svenskundervisning som tillfaller huvudmannen för för invandrare att betala en av- utbildningen. gift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 § Staten skall som huvudman anordna högskolor för 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2. forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. I forskning och Högskolorna skall också samverka utvecklingsarbete ingår att med det omgivande samhället och sprida kännedom om verksamheten informera om sin verksamhet. samt om hur sådana kunskaper och erfarenheter som har vunnits i verksamheten skall kunna tillämpas. Denna lag träder i kraft . Utgiftsområdet avser skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. Förslaget bygger på de förslag regeringen tidigare presenterat i fråga om satsningar på vuxenutbildning och högskoleut- bildning, först i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150), sedan i sommarens sysselsättningsproposition (prop. 1995/96:222). Förslag till ställningstaganden inom olika utbildningsområden presenteras. Vidare innehåller budgetförslaget förslag till anslag och andra ställningstaganden i anslutning till de förslag till mål och riktlinjer för forskningen och forskningspolitiken, som regeringen presenterar i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5), vilken beslutas . Sistnämnda proposition bygger i vissa delar på förslagen i propositionen (prop. 1996/97:22) om statliga stiftelser, vilken även beslutas . De resursmässiga konsekvenserna av förslagen i IT- propositionen (prop. 1995/96:125) tas nu upp. Delar av resurssatsningen inom IT-området har ett samband med de förslag inom biblioteksområdet som läggs fram i regeringens proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik. En välutbildad befolkning är en avgörande förutsättning för en ekonomisk utveckling som kan stärka och utveckla vårt demokratiska välfärdssamhälle. Därför görs viktiga satsningar på en expansion av vuxenutbildning och högskola. Detta sker i en statsfinansiell situation där även utbildningen och forskningen måste bidra till saneringen av statsfinanserna. Regeringen har tidigare redovisat detta i propositioner enligt vad som ovan nämnts. För att få utrymme för ytterligare angelägna åtgärder som föreslås har omprioriteringar gjorts inom ramarna. Förutom vuxenutbildning och högskoleutbildning spelar förskola och skola en mycket betydelsefull roll för tillväxt och välstånd vilket påpekas alltmer i den internationella debatten både av (senast i The , Technology, Productivity and , 1996) och av fristående ekonomer. Behov av återkommande utbildning i ett livslångt lärande framhålls. Genomgående betonas också behovet av nya former för kunskaper, kunskapsproduktion och lärande. Som ett resultat av framsynta utbildningssatsningar är svenska folket välutbildat. I relation till bruttonationalprodukten, BNP, har den totala offentliga utbildningskostnaden ökat . /95 beräknades den sammanlagda kostnaden för statens, kommunernas och landstingens utbildningsverksamhet uppgå till av BNP, vilket internationellt sett är en förhållandevis stor andel. Offentliga utgifter för utbildningsområdet i procent av BNP i jämfört med avsätter mer offentliga medel till utbildningsområdet i procent av BNP än genomsnittligt i övriga . Kostnaden för skola och förskola minskade i vårt land i relation till BNP mellan , men låg fortfarande på en relativt hög nivå. har kostnaden för högskoleområdet ökat i vårt land . Expansionen av den eftergymnasiala utbildningen , utbyggnaden av gymnasieskolan samt omfattande satsningar på vidareutbildningar för vuxna har medfört att stora delar av befolkningen numera har en bred utbildning på gymnasie- eller högskolenivå. pågår dessutom en kraftig expansion av högskolan. finns dock stora grupper av vuxna med en utbildning som inte motsvarar det moderna arbetslivets krav. Vidare är de högutbildade mycket ojämnt fördelade på arbetsmarknaden. Inom till- verkningsindustrin är andelen med högskoleutbildning , medan den inom den offentliga sektorn uppgår till . Stor vikt har i lagts vid allas behov av grundläggande utbildning. Internationellt sett är detta ett svenskt kännetecken. 1900-talets skol- och vuxenutbildningsreformer har varit av stor betydelse. har också enligt en OECD-studie (Adult Literacy, 1995) fortfarande ett internationellt försteg genom befolkningens höga läs- och skrivförmåga. Viktigt för detta är även vår barnomsorg, som har till uppgift att ge barn pedagogisk stimulans och som gör det möjligt för småbarnsföräldrar att kombinera arbete eller studier med föräldraskap. Barnomsorgen har byggts ut såväl kvalitativt som kvantitativt. I skall skolan inte bara erbjuda undervisning av hög kvalitet till gagn för framtida välstånd och ekonomisk tillväxt. Genom ett nära samarbete mellan förskola, skolbarnsomsorg och skola skapas bättre förutsättningar att möta varje barn på dess individuella nivå. För alla barn och ungdomar utgör skolan och dess vardag en stor och betydelsefull del av deras liv. För eleverna är skolan en helhet. Det är lärande och lektioner, men också kamrater, vänner, vuxenkontakter osv. I den skolpolitiska diskussionen är det viktigt att se skolan både som en förberedelse för livet och som en stor del av själva livet. Utifrån detta perspektiv blir frågor om utveckling, kvalitet, rättvisa och möjligheten att påverka av central betydelse. Skolans betydelse för att skapa välfärd och åstadkomma en god fördelningspolitik får inte underskattas. Regeringen avser att återkomma till bl a dessa frågor i en kommande utvecklingsplan för skolan. Den svenska utbildningspolitiken har vidare skapat ett öppet utbildningssystem utan återvändsgränder. har vi en gemensam grundskola. Den genomförda gymnasiereformen innebär en gymnasieskola för alla där inget program får bli en återvändsgränd som stänger ute elever från ett aktivt medborgarskap, ett utvecklat arbetsliv eller vidare studier. Det handlar också om vuxenutbildningen där folkbildning - studieförbund och folkhögskola - är det äldre inslaget och komvux det nyare. När den svenska vuxenutbildningen nu skall utvecklas i en ny form sker det som ett ytterligare steg i en lång utveckling. Folkbildningens historia är både parallell till och en förutsättning för demokratiseringen av . Det öppna utbildningssystemet, varav folkbildningen är en del, och dess principer är basen både för den svenska demokratin och för uppnådda ekonomiska framsteg. Folkbildningen behandlas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. har även en lång tradition på yrkesutbildningens område. Yrke- sutbildningen bedrivs i många former inom högskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Den pågående försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning ger många spännande möjligheter till samverkan mellan kommuner, näringsliv och högskolor. Det är också värt att notera att tillsammans med de andra nordiska länderna blivit pionjärer i världen för utbildningen för olika kategorier av funktionshindrade. Detta förhållande är ett av de tydligaste uttrycken för strävan till ett samhälle där inga utesluts. Framför allt innebar utvecklingen något nytt. Utbildningens syfte blev att förbereda för ett liv i samhället och utanför de gamla, stora institutionerna. Den svenska högskolan bär på en tradition av kvalitet, öppenhet och nyttoinriktning. Denna inriktning behöver förstärkas. Den tidigare traditionen är en styrka när nu universiteten och högskolorna utöver att undervisa och forska i ökad utsträckning skall samverka med det övriga samhället (högskolans tredje uppgift). Vidare har den svenska högskolan en god regional förankring, vilket utgör en god grund för fortsatt utveckling. I högskolans uppgift att samverka med det övriga samhället ingår i fort- sättningen att fungera som en stödjepunkt för användningen av informa- tionsteknologi. Den kompetens och de resurser som universiteten och högskolorna besitter skall kunna utnyttjas för att ge information och stöd åt medborgarna. Högskolorna kan även spela en mer aktiv roll inom utbildning, folkbildning och kultur genom en bredare samverkan med olika utbildningsanordnare och bibliotek allteftersom dessa ansluts till Internet. Det är också naturligt att högskolan har en central roll vid genomförandet av de olika åtgärder som vidtas som en uppföljning av den tidigare nämnda IT-propositionen (prop. 1995/96:125). Åtgärderna skall ses som en samlad nationell satsning för att sprida och öka IT- användningen. Genom insatser från olika intressenter inom området utbildning/forskning/kultur kan ett ökat utbud av IT-baserad information åstadkommas, som kan användas inom många verksamhetsområden. Universitetsdatanätet SUNET utgör en bas för informationsutbytet. De bättre möjligheter som skapas är också ett led i regeringens strävan att genomföra kompetenshöjande åtgärder och sprida utbildningsmöjligheterna. Högskolans pågående expansion är betydande och har framför allt kommit ungdomarna tillgodo. Av ungdomar i var registrerade 1990/91. /95 hade andelen i motsvarande åldersgrupp mer än fördubblats och var . Av alla ungdomar går vidare till högskolan och börjar . Forskarutbildningen genomgår en fortsatt expansion till skillnad från många . Med nuvarande utvecklingstakt i forskarutbildningen beräknas antalet forskarutbildade i befolkningen senast omkring att ha fördubblats jämfört med . Det finns ur regional synvinkel fortfarande stora skillnader i befolkningens utbildningsnivå. Merparten av landets lågutbildade och personer, som har högst en tvåårig gymnasieskolutbildning, bor utanför universitetsregionerna. Den satsning som sker inom vuxenutbildningen innebär att 100 000 personer , dvs motsvarande en årskull, får möjlighet att oavsett bostadsort komplettera sin utbildning till en nivå, som vi redan med självklarhet ger våra ungdomar, och även få behörighet till högskolan. Vuxenutbildningens former utvecklas genom att vuxenutbildningssatsningen planeras genomföras som projekt med stort lokalt ansvar. Inom ramen för en satsning av 30 000 permanenta högskoleplatser sker en förstärkning av de mindre och medelstora högskolorna. Sammantaget ger detta en snabbare kompetenstillväxt utanför universitetsregionerna och bidrar till en minskning av skillnaderna i utbildningsnivå mellan landets olika delar. Detta är i sin tur en viktig förutsättning för det kom- petenstillskott som behövs inom näringslivet i alla delar av . Figur 16.3.3 Procentandel av befolkningeni åldern som har en högskoleexamen, respektive 1996 I storstadslänen , och bor av befolkning. Av i dessa län har en högskoleexamen, vilket är en ökning . I övriga 21 län har denna andel , genomsnittligt sett, ökat till , vilket motsvarar den andel som storstadslänen hade . De regionala högskolorna rekryterar dessutom nya grupper till högskolan. Enligt SCB:s studier är det påfallande stora skillnader i den sociala fördelningen av högskolenybörjare mellan å ena sidan universitet och fackhögskolor och å andra sidan regionala högskolor. Andelen av de yngre nybörjarna under som kom från lägre tjänstemanna- och arbetarbakgrund var vid de mindre högskolorna, men vid universiteten. Den satsning på en expansion av den högre utbildningen i som föreslås är mot bakgrund av tillväxt- och sysselsättningsaspekterna en av de viktigaste utbildningspolitiska åtgärderna . Av den europeiska utvecklingen kan vissa slutsatser dras som bör tas till vara i den svenska planeringen. Antalet studerande inom den högre utbildningen har ökat i samtliga EU- och EES-länder . I bland annat , , , och samt på och har expansionen dessutom varit kraftig. På vissa håll har man börjat tala om så kallad massutbildning. I de flesta EU- och EES-länderna har antalet studerande relativt sett ökat mer än verksamhetens ekonomiska resurser. Trots effektiviseringar har detta på flera håll skapat en tilltagande oro för kvaliteten i utbildningen. Den stora utmaningen för länderna med en expanderande högre utbildning, däribland , är nu att bibehålla kvaliteten i den högre utbildningen. Detta fordrar att högskolorna prioriterar frågor som rör utvecklingen av undervisningen och att enskilda lärare beaktar behoven av egen pedagogisk fortbildning. Resursmässigt innehåller det svenska systemet en kvalitetssäkring i så måtto att statens krav på högskolorna i fråga om prestationer åtföljs av en resurstilldelning som är direkt avpassad till kraven. Kvaliteten i den högre utbildningen är också beroende av kvaliteten i utbildningsväsendet i övrigt. För del gäller att en kvalitetshöjning i grund- och gymnasieskolan, en integrering av förskola - skola - barnomsorg, ett fullföljande av gymnasiereformen och nya läroplaner bidrar till bättre rustade studenter och därmed till ökad kvalitet i den högre utbildningen. Kvaliteten i utbildningen och forskningen är även beroende av i vilken utsträckning det skapas lika villkor för kvinnor och män. Det fortsatta jämställdhetsarbetet blir därför viktigt för kvaliteten i verksamheterna.Den demografiska utvecklingen blir även i fortsättningen en av de styrande faktorerna för hela utbildningsväsendet. I flertalet av länder förutses på en ganska kraftig minskning av antalet ungdomar . förutses dock inte under de första decennierna få en lika kraftig minskning av skolans elevunderlag och av antalet personer i arbetsför ålder som flertalet av länder. Denna utveckling pekar med andra ord mot att vi måste fortsätta att kalkylera med i förhållande till andra länder relativt stora utbildningsbehov på både inom skolan, högskolan och vuxenutbildningen. T ex är de stora årskullarna födda åren 1989 - 1994 nu på väg in i skolåldern. Figur 16.3.4 Antal elever i grundskola och inskrivna barn inom barnomsorg, med prognos Totala antalet elever i grunskolan fortsätter att öka fram till omkring medan antalet yngre barn i åldrarna förväntas minska, vilket kan innebära en viss nedgång av antalet inskrivna barn inom barnomsorgen. Figur 16.3.5 Antal deltagare (helårspersoner) i olika utbildningsformer , med prognos . Gymnasieskolans elevantal förväntas bli relativt strax över 300 000 . De satsningar som genomförs inom högskole- och vuxenutbildningsområdet innebär att vi får en fortsatt ökning av deltagarvolymerna inom dessa utbildningsformer. Däremot beräknas ingen ökning ske av antalet personer i personal- och arbetsmarknadsutbildning, men denna utveckling styrs i huvudsak av arbetsmarknaden själv. 3.3 EU-samarbetet inom utbildning och forskning Utbildnings- och forskningssamarbetet inom Europeiska unionen av svenskt medlemskap har tidigare redovisats för i regeringens skrivelse 1995/96:190 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . 1996 igångsattes samtliga verksamheter i utbildningsprogrammen för skola och högre utbildning och för yrkesutbildning, som genomförs t.o.m . I har intresset för programmen varit stort. Det är också angeläget att de möjligheter till nya erfarenheter och kontakter som programmen ger utnyttjas aktivt och under hela programperioden. Därmed även EU-medel till svensk utbildning. En första redovisning av verksamhetsresultaten i kommer att ges i den utvärdering som kommissionen gör på grundval av nationella rapporter. Rapporterna skall vara inlämnade före utgången av 1996. inleder kommissionen även den översyn av Sokratesbudgeten som rådet och förutsatte när programmet antogs. Den krets av länder som deltar i utbildningssamarbetet vidgas successivt. Av särskilt intresse för är de möjligheter att ytterligare förstärka Östersjösamarbetet som öppnas när de baltiska staterna och börjar delta i och 1997-98. Europeiska året för livslångt lärande är nu inne i sitt slutskede. Vikten av livslångt lärande för att rusta människor för informationssamhället börjar dock uppmärksammas alltmer även i andra sammanhang inom EU. Åtgärder för återkommande utbildning är en hörnsten i svensk utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och regeringen anser att detta område bör ges hög prioritet i den pågående utvecklingen av en EU- strategi för sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Av samma skäl skulle regeringen i utbildningsprogrammen välkomna ökade satsningar på vuxenutbildning och yrkesutbildning. måste understrykas att EU:s möjligheter till konkreta insatser på utbildningsområdet är, och skall vara, begränsade till åtgärder som främjar rörlighet och utbyten mellan medlemsländerna. Åtgärderna skall också för varje medlemsland ha ett mervärde och kunna genomföras oavsett utbildningssystem och nationella, politiska prioriteringar. Det är mot denna bakgrund som , liksom andra medlemsländer, varit kritiskt till flera av de åtgärdsförslag som kommissionen lagt fram i sin vitbok om utbildning, Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället. Däremot har varit positivt till de initiativ som kommissionen tagit till förbättringar av systemen för ömsesidigt erkännande av examina samt till utveckling av användningen av informationsteknik i undervisningen. Åtgärder som rådet godkänt inom dessa områden har också sitt ursprung i svenska förslag - bl.a. kommer de svenska och nordiska skoldatanäten att kunna utvidgas till andra medlemsländer. har utarbetat ett diskussionsunderlag om kommissionens vitbok och EU:s utbildningsarbete. Syftet är att främja en bred debatt i om kommissionens överväganden och förslag, inför ett slutgiltigt svenskt ställningstagande till dessa när rådet återkommer till vitboken under det nederländska ordförandeskapet . vill departementet initiera en diskussion om det framtida utbildningssamarbetet i EU. Inom forskningsområdet pågår EU:s fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling (1994-1998). är en av de viktigaste frågorna att besluta om ett finansiellt tillägg till detta. Åtta arbetsgrupper har lämnat förslag till förstärkning av forskningsinsatserna avseende bl.a. framtidens bil, intermodala transporter, vaccin och virus- sjukdomar samt miljöfrågor kring vatten. Frågan om EU-forsknnigen behandlas utförligt i forskningspropositionen (1996/97:5). överlämnade sina preliminära synpunkter på utformning och innehåll beträffande EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling som avser . Beredningen av programmet kommer att fortgå med målet att beslut skall kunna fattas . Utgiftsutvecklingen för varje verksamhetsområde inom utgiftsområde 16 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 2 898 5 005 4 202 3 012 4 275 4 563 5 172 Universitet och högskolor 17 478 27 762 27 187 18 660 18 289 18 609 18 551 Högskolemyndigheter 247 536 506 374 430 369 373 Nationella och internationella2 543 3 793 3 678 2 649 2 308 2 211 2 278 forskningsresurser Gemensamma ändamål 49 77 72 68 55 59 60 Totalt för utgiftsområde 16 23 215 37 173 35 645 24 763 25 357 25 811 26 434 Utgiftsutvecklingen beror av de besparingar, som företas med anledning av saneringsprogrammet för statsfinanserna, och av de utbildningssatsningar och den finansiering av reformer som regeringen fört fram i vårpropositionen och sommarens sysselsättningsproposition. Ramen för utgiftsområde 16 har nedjusterats i förhållande till vårpropo- sitionen med ca . Minskade utgifter har således beräknats för senareläggningen av utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen med ca . Vidare har överföringar gjorts till andra utgiftsområden med sammanlagt ca , med anledning bl.a. av kompensation för lokalkostnader inom forskningen samt satsningen på uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor under UO 17. Utgiftsområdet har eng- ångsvis tillförts från utgiftsområde 15 för administration inom CSN av det föreslagna särskilda utbildningsbidraget. Enligt sysselsättningspropositionen skall i finansieringssyfte besparingar om vidtas inom område (prop. 1995/96:222 s. 3.3). Förslag läggs ej nu fram om hur detta skall ske. Av rent tekniska skäl har dock en besparing om för lagts in under verksamhetsområdet och högskolor (anslaget C 48). 4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning -------------------------------------------------------------------- | De viktigaste frågorna inom verksamhetsområdet är att höja kvali-| | teten inom området skola och barnomsorg och att utveckla den | | beslutade särskilda vuxenutbildningssatsningen som ett | | led i en successiv förnyelse av vuxenutbildningen. Verksamhetsområdet omfattar anslag till de två skolmyndigheterna, utveckling, forskning och fortbildning inom skolområdet samt de statliga skolorna (sameskolor, specialskolor och statens skolor för vuxna). Bidrag lämnas till särskilda insatser för elever med handikapp i skolan, viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften av fristående skolor (främst kompletterande skolor) samt till svensk undervisning i utlandet. Vidare ingår i området den särskilda vuxenutbildningssatsningen och försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. fördes ansvaret för barnomsorgen över från till . Barnomsorgen skall genom pedagogisk gruppverksamhet ge barnen stöd och stimulans för deras emotionella och intellektuella utveckling och möjliggöra för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Socialtjänstlagen anger också att man skall utgå från barnets behov av barnomsorg. Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn en utvecklande och stimulerande verksamhet, fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn stöd i deras utveckling och en meningsfull fritid. Det decentraliserade ansvaret för skolan med ett större ansvarstagande på lokal nivå måste kombineras med en politisk styrning på nationell nivå. Det är bl.a. mot denna bakgrund som har beslutat att en utvecklingsplan skall tas fram . Utvecklingsplanen skall framför allt vara statsmakternas policydokument för skolverksamheten och skall i viktiga delar underställas (prop. 1990/91:18, bet. 1990/91:UbU4, rskr. 1990/91:76). Avsikten är att utvecklingsplanen skall vara av betydelse för planerings- och utvecklingsarbetet på såväl central som lokal nivå. Regeringen har därför för avsikt att lämna en nationell utvecklingsplan som omfattar såväl barnomsorg som skola och vuxenutbildning. Regeringens viktigaste uppgift inom det samlade verksamhetsområdet är att inom varje verksamhet vidta kvalitetshöjande åtgärder.