prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 32 6481) 1995/96Anslag 65 560 Utgiftsprognos 65 560 därav 1996 32 071 1997 Förslag 32 780 1998 Beräknat 33 697 1999 Beräknat 34 743 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är reguljära medlemsbidrag till () verksamhet. Bidragets storlek bestäms av den tvåårsbudget som WHO:s beslutande församling har antagit för 1996-1997 och den budget som kommer att antas . Reglerna säger att bidraget för det kommande verksamhetsåret skall ha betalats in till WHO . Föreslaget anslag för avser således den ännu inte fastställda avgiften . För uppgår avgiften till . En viss avräkning sker därefter om tidigare års bidrag har betalats in inom föreskriven tid. Det belopp som skall ha inbetalats till WHO är därmed 4 951 . Då bidraget är fastställt i US dollar påverkas utfallet av valutakursförändringar. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 32 780 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Anslaget är beräknat med utgångspunkt i 1995/| | | |anslagsnivå. Samarbetet med WHO utgör en viktig del av den internationella verksamheten inom hälso- och sjukvården. har sedan organisationens tillkomst varit en av de största frivilliga bidragsgivarna. Dessa extra bidrag har finansierats via biståndsbudgeten. Medlemsländerna initierade en reformprocess för att i en allmänt restriktiv budgetsituation effektivisera och anpassa verksamheten till mer klart formulerade mål och prioriteringar. Regeringen markerade sitt missnöje med reformarbetet genom att skära ned de frivilliga bidragen till WHO med hälften. Bidragen har i avvaktan på en av och gemensamt bedriven studie av WHO:s verksamhet legat kvar på samma nivå. En rapport från denna studie beräknas före- ligga . I avvaktan på att WHO:s budget fastställs, beräknas ett anslag på . Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 2 5911) 1995/96Anslag 3 888 Utgiftsprognos 3 888 därav 1996 2 592 1997 Förslag 2 591 1998 Beräknat 2 591 1999 Beräknat 2 591 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten för rapportering av läke- medelsbiverkningar. Bidrag lämnas till driften av de operativa delarna av verksamheten vid () enhet för läkemedelsbiverkningar (), som genom ett avtal mellan WHO och regeringen fördes över till . Verksamheten bedrivs av stiftelsen . anser att nödvändig expansion av verksamheten kan finansieras genom bibehållande av intäkter från de kommersiella aktiviteterna förutsatt fortsatt bidrag från WHO och oförändrat anslag från statsbudgeten. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 2 591 tkr | ------------------------------------------------------- Mot bakgrund av Stiftelsens anslagsframställan gör regeringen bedömningen att fortsatt bidrag till WHO-enheten skall utges med för budgetåret Bidrag till () ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 17 5821) 1995/96Anslag 25 877 Utgiftsprognos 25 900 därav 1996 16 816 1997 Förslag 16 800 1998 Beräknat 16 800 1999 Beräknat 16 800 1 Beloppen anges i tusental kr () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation och är den största nordiska institutionen inom social- och hälsovårdssektorn. Högskolan, som har sitt säte i , startade i liten skala . Verksamheten har därefter i flera omgångar utvecklats och förändrats. Det är en utbildning och forskning inom området folkhälsovetenskap. På högskolan bedrivs vidare- och efterutbildning av personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektor samt närliggande områden. Utbildningen kan avslutas med examen of Public Health. Vidare genomförs forskarutbildning som kan avslutas med examen Doctor of Public Health. Finansieringen av NHV fördelas nationellt mellan de nordiska länderna. fastställer dels en total ekonomisk ram för högskolans verksamhet, dels en garantinivå för finansieringen. Utgifter för verksamheten inom garantinivån fördelas mellan länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. Efter verksamhetsårets slut görs en slutlig avräkning i förhållande till antalet utnyttjade studentplatser . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av Nordiska ministerrådets budget, andel av budgeten, valutakursförändringar samt av utnyttjade studentplatser. Nordiska ministerrådets budget för kommer att fastställas först . De nordiska samarbetsministrarna beslöt att den nationella finansieringen av NHV skulle minskas med för . Det totala anslaget till NHV beräknas uppgå till för (prisnivå). andel av kostnaderna 1997 beräknas uppgå till . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 16 800 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Möjligheterna att göra effektiviseringar och| |kostnadsbesparingar prövas löpande. Det finns ett stort behov av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens i de nordiska länderna. NHV spelar här en viktig roll. På svenskt initiativ har ett omfattande reformarbete inletts. I samtliga nordiska länder utom sker den nationella finansieringen av NHV via social- och hälsovårdsministerierna. I har medlen disponerats av . För att få samma förhållande beträffande finansieringsansvaret som i de andra nordiska länderna överförs ansvaret för dessa medel från , utgiftsområde B 2. till , utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen gör bedömningen att skall få ett ramanslag på för . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 85 016 1 Reservation 112 983 1995/96Anslag 594 000 Utgiftsprognos 706 983 därav 1996 592 957 1997 Förslag 386 000 1998 Anslaget upphör 1 Beloppen anges i tusental kr För att underlätta genomförandet av de åtgärder som ingår i psykiatrireformen har i samband med behandlingen av propositionen om psykiskt stördas villkor beslutat om vissa tidsbegränsade ekonomiska stimulansåtgärder (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU:28, rskr. 1993/94:396). De utgifter som belastar anslaget är till större delen de stimulansbidrag som skall utbetalas till landsting och kommuner för utveckling av arbetsformerna inom socialtjänst och psykiatri. Syftet är att kommunernas socialtjänst skall kunna utveckla sina kunskaper när det gäller omvårdnad och bemötande av människor med psykisk störning. Vidare skall medlen bl.a. användas för att den öppna psykiatriska vården på ett bättre sätt än skall kunna ge metodstöd till kommunernas personal och specialistvård till de personer som ges omvårdnad m.m. inom de särskilda boendeformerna. Medel skall vidare lämnas för att förbättra vården till psykiskt störda missbrukare. Det gäller insatser för att förbättra samverkan mellan sjukvården, kommunerna och LVM-institutionerna. Dessutom skall bidrag utges till anhörig- och brukarorganisationer m.fl. för att bygga upp det sociala nätverket kring den psykiskt störde samt att stödja de anhöriga till psykiskt störda. Medel är också avsatta för förbättrad rehabilitering av tortyrskadade flyktingar, ekonomiskt stöd till psykiatrin i (Sida) samt utvärdering av behandlingsmetoder inom psykiatrin (medel överförda till av medicinsk metodik, prop. 1994/95:100 bil. 6, bet. 1994/95:SoU15, rskr. 1994/95:294). disponerar och administrerar merparten av de aktuella medlen. Det betyder att styrelsen, inom ramen för och regeringens riktlinjer, fattar beslut om medlens användning. Inom anslaget finns även medel för uppföljning och utvärdering av psykiatrireformen samt översyn av innehållet i den psykiatriska vården. Uppdragen åligger och anslagsposterna omfattar sammanlagt , varav för översyn av innehållet i den psykiatriska vården och för uppföljning och utvärdering av psykiatrireformen. Dessa medel har förts över från anslaget A8. Bidrag till psykiatriområdet till anslaget D1. Den huvudsakliga faktor som styr utbetalningarna under anslaget är avtal mellan kommuner och landsting om medlens användning. Avtalen skall godkännas av som också administrerar utbetalningarna. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att av de som uppfördes på budgeten 1994/95 betalats ut. Anledningen till sparandet på anslaget är främst förseningar i samband med genomförandet av reformen. har påtalat att reformen har försenats betydligt, i många fall upp till , bl.a. beroende på att de ekonomiska överenskommelserna mellan kommuner och landsting dragit ut . har därför inte haft möjlighet att betala ut bidragen i beräknad omfattning. Prognosen /96 visar emellertid att verksamheten kommit igång och att utbetalningar nu kan göras. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Reservationsanslag 386 000 tkr | ------------------------------------------------------- De medel som ställts till förfogande för psykiatrireformens genomförande är enligt regeringens mening av central betydelse för att kommuner, landsting, brukarorganisationer m.fl. skall kunna förvärva kompetens och utveckla sina arbetsformer så att de bättre kan uppfylla de behov som människor med långvarig psykisk störning har. Det är olyckligt att processen har varit långsam i inledningsfasen men regeringen bedömer att arbetet nu fortskrider enligt plan och anser därför att bör avsättas för . Riktlinjerna för medlens användning enligt propositionen om psykiskt stördas villkor bör gälla även vid fördelning av medel för . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 189 8311) Anslagssparande26 026 1995/96Anslag 195 244 Utgiftsprognos221 270 därav 1997 Förslag 113 460 1996165 770 1998 Beräknat 111 248 1999 Beräknat 114 078 1 Beloppen anges i tusental kr är ett nationellt organ med uppgift att förebygga sjukdom och annan ohälsa och främja en god hälsa för alla. Institutets verksamhet syftar till att för alla skapa likvärdiga förutsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästas vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna. verksamhet skall bygga på vetenskaplig grund och dokumenterade erfarenheter. Institutet skall vara ett stöd för lokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting, företag, organisationer och utbildningsväsende m.fl samt främja samarbete mellan olika organ på nationell nivå. Verksamheten indelas i tre verksamhetsgrenar: Nationellt folkhälsoarbete, lokalt folkhälsoarbete och forskning och utveckling. Verksamhetsgrenarna är i sin tur indelade i program som är gemensamma för samtliga verksamhetgrenar. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att det föreligger ett anslagsparande på . Anslagsbelastningen prognostiseras till . startade sin verksamhet . Institutet har således befunnit sig i en uppbyggnadsfas där det utvecklat såväl verksamhetsformer som samarbetsformer med andra aktörer. Av årsredovisningen /95 framgår att kostnaderna under detta budgetår ökat markant till följd av att institutet nu är fullt bemannat, nätverk har byggts upp och samarbetsavtal m.m. har slutits. Årsredovisningen avseende /95 är betydligt bättre än redovisningen /94. I redovisningen /95 jämförs prestationer dels med de mål som ställts upp i regleringsbrevet, dels med de interna mål som myndigheten fastställt. Vad avser de olika prestationerna redovisas även nedlagda kostnader och nedlagd tid. Det är viktigt med fortsatta insatser för att ytterligare utveckla årsredovisningen framförallt avseende redovisningen av effekter av verksamhet. De förändringar som gjorts i regle- ringsbrevets struktur avseende 1995/96 bör också bidra till att öka års- redovisningens överblickbarhet. I anslutning till den fördjupade anslagsframställningen har genomfört en rad analyser och utvärderingar. Regeringen välkomnar dessa då de på ett väsentligt sätt kan bidra såväl till att effektivisera statsmakternas styrning av institutets verksamhet som till att förbättra egna prioriteringar och arbetsmetoder. föreslår i anslagsframställningen vissa förändringar och tyngdpunktsförskjutningar i verksamheten. En ökad betoning bör, enligt institutet, ske av de strukturellt inriktade insatserna som kan påverka hälsans bestämningsfaktorer. Vidare föreslås att ökad vikt läggs vid att utveckla den nationella hälsopolitiken och att bidra till att ta fram underlag inför agerande i olika internationella fora, liksom vid analys- och utredningsarbete av strategisk betydelse. Institutet föreslår vidare att prioritet skall ges åt verksamheter och beslut som inom ramen för en generell hälsopolitik särskilt förbättrar hälsans villkor för socioekonomiskt mindre privilegierade grupper som löper stor risk att drabbas av ohälsa och för tidig död. De föreslagna förändringarna bygger på att förstärker sin strategiska roll och bidrar till en fortsatt kompetensutveckling inom det lokala och regionala folkhälsoarbetet. En ytterligare utveckling av olika typer av nätverk bör eftersträvas för att underlätta dialog och erfarenhetsutbyte. Institutet föreslår också att återhållsamhet bör råda när det gäller nationella mediakampanjer och liknande insatser. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Det övergripande målet för ligger| | | | | |fast. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 113 460 tkr | ------------------------------------------------------- Regeringen anser att förslag faller väl inom ramen för de övergripande målen för institutet och ställer sig bakom de utvecklingslinjer som institutet föreslår. Det statsfinansiella läget och de fortsatta kraven på neddragningar av den statliga administrationen gör att regeringen noga måste pröva omfattningen av statliga insatser och åtaganden. Mot bakgrund av institutets fortsatta inriktning mot att allt mera stödja, koordinera och arbeta via andra organ, exempelvis inom ramen för olika nätverk, som de nationella mediakampanjerna m.m. bör stå tillbaka, anser regeringen att bör kunna driva sin verksamhet på ett ändamålsenligt sätt också med ett något minskat anslagsbelopp. Regeringen föreslår att, utöver det generella sparbetinget på , ytterligare en besparing görs på anslaget med för . Detta innebär ett anslag på . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 69 4161) Anslagssparande 25 894 1995/96Anslag 132 118 Utgiftsprognos 128 120 därav 1996 89 976 1997 Förslag 97 460 1998 Beräknat 98 335 1999 Beräknat101 4172) 1 Beloppen anges i tusental kr 2)exkl. resursförstärkning till följd av flytt och nytt säkerhetslaboratorium samt nytt djurhus () är en central förvaltningsmyndighet som har som övergripande mål att åstadkomma och upprätthålla en väl fungerande bevakning av smittskyddsläget nationellt och internationellt samt att främja skyddet mot smittsamma sjukdomar. I sitt arbete skall SMI samverka med andra aktörer inom smittskyddsområdet genom att bl.a. informera om det epidemiologiska läget, föreslå åtgärder och aktivt medverka till att diagnostiken av de epidemiska sjukdomarna blir tillförlitlig och snabb i hela landet. SMI skall bedriva forskning, metodutveckling och utbildning inom smittskyddsområdet samt som centralt expertorgan stå till förfogande att mot avgift utföra speciell diagnostik. SMI får även bedriva uppdragsverksamhet inom djurhuset (försöks- djursverksamheten). Vidare får SMI motta externa forskningsuppdrag och forskningsmedel i den mån den övriga verksamheten medger det. Inkomsterna från avgifter för uppdragsverksamheten och externa forskningsmedel får disponeras av SMI. beräknas avgiftsinkomsterna för uppdragsverksamheten uppgå till och de externa forskningsmedlen till ca . Därutöver skall SMI samarbeta med WHO och EU samt delta i det internationella forsknings- och utvecklingsarbetet genom kontakter med vetenskapliga organisationer i skilda länder. SMI är också beredskapsmyndighet med uppgift att ta initiativ till åtgärder som medför skydd mot smittsamma sjukdomar i kris och krig. SMI:s ramanslag har i princip varit oförändrat sedan start . Anslaget /96 utökades dock med ca till följd av övertagandet av driften av djurhuset (försöksdjursverksamheten) . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar dock att myndigheten har haft, liksom föregående år, ett anslagssparande på ca . Även prognosen för innevarande budgetår (18 månader) pekar på ett anslagssparande om ca . Anslagssparandet beror på att SMI befunnit sig i uppbyggnadsfasen. Myndigheten har haft många tjänster under tillsättande, varav åtta är vakanta. Även en försenad renovering av byggnaden för försöksdjursverksamhet har påverkat anslagssparandet. Myndigheten beräknas dock fr.o.m. budgetår 1997 ha uppnått den ursprungligt planerade nivån, vilket i sin tur medför att kostnaderna kommer i paritet med intäkterna. När det gäller de avgiftsfinansierade verksamheterna gav den speciella diagnostiken ett överskott om ca /94 respektive 1994/95 medan försöksdjursverksamheten medförde ett mindre underskott på ca /94 och ca /95. 1994/förlust utgör emellertid av djurhusets omsättning. Målet full kostnadstäckning kan totalt sett sägas ha uppfyllts för dessa verksamheter. För /96 beräknas dock både den speciella diagnostiken och försöksdjursverksamheten medföra underskott om ca vardera. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |För den kommande planeringsperioden skall de | |övergripande målen för verksamhet| |ligga fast. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 97 460 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster 21 000 tkr | |Externa forskningsmedel 35 000 tkr | | | | | |Övrigt: | | | |SMI projekterar för flyttning till | |institutets område . Även ett nytt| |säkerhetslaboratorium och ett nytt djurhus planeras | |att byggas och dessa beräknas stå klara .| ------------------------------------------------------- Regeringen konstaterar att SMI har god kontroll på sin ekonomiska redovisning. Redovisnings- och uppföljningssystemet fungerar bra och myndigheten har effektiva administrativa rutiner. Regeringen anser att myndighetens verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att de övergripande målen samt verksamhetsmålen kan uppnås. Resultatredovisningen visar att SMI genom omprioriteringar och effek- tiviseringar ökat produktiviteten inom vissa delar av sin verksamhet under det senaste budgetåret. Inom forsknings- och utvecklingsarbetet har flera viktiga resultat uppnåtts, bl.a. när det gäller vacciner mot aids och kikhosta samt ökat kunnande om resistensutvecklingen hos bakterier i landet. Vidare anser regeringen att SMI bedriver verksamhet av god kvalitet. En kvalitetsmätare är enligt regeringens mening andelen externa uppdragsprojekt. Eftersom andelen externa uppdragsprojekt är relativt hög kan man anta att SMI står sig väl i den internationella konkurrensen. SMI har erhållit en ren revisionsberättelse för /95. () påpekade dock i en revisionspromemoria att det är svårt att se kopplingen mellan verksamhetsmålen och de redovisade prestationerna i resultatredovisningen. RRV noterade också att kostnadsjämförelserna med föregående år och budget inte är konsekvent genomförda i resultatredovisningen. Regeringen instämmer i stort i RRV:s påpekanden. Myndigheten bör kunna utöka sina analyser och kommentarer till måluppfyllelsen samt åstadkomma mer konsekventa kostnadsjämförelser. I samband med framtagandet av SMI:s regleringsbrev för kommer även föra en dialog med myndigheten om möjligheterna att ta fram mer uppföljningsbara verksamhetsmål. Frågan om överföring av medel från () anslag till SMI:s anslag, för tre professurer inrättade inom smittskyddsområdet, har på nytt aktualiserats i SMI:s fördjupade anslagsframställan. Även har i sin anslagsframställan hemställt om att medel för dessa tre professurer överförs till SMI. Vidare har myndigheten tagit upp konsekvenser av flyttningen till samt renoveringen av djurhuset. Regeringen beslöt att SMI skulle förläggas inom () område, för att tillgodose samarbetet mellan SMI och KI. Regeringen har bemyndigat SMI att gå vidare och förhandla om lokaler m.m. på KI:s område för flytt av verksamheten till 1999. SMI:s hyreskostnader beräknas i och med detta komma att öka med 9 till . Regeringen har även ansett att ett nytt hus för försöksdjursverksamhet bör byggas, bl.a. för att kunna tillmötesgå Statens jordbruksverks krav på dagsljus i djurrummen. För att uppnå en samlad lokallösning bör även det nya djurhuset ligga på KI-området. Hyreskostnaderna för försöksdjursverksamheten beräknas till följd av detta att öka med 8 till . SMI kommer således att vara i behov av ytterligare medel även för försöksdjursverksamheten . Flyttningen till KI-området samt uppförandet av ett nytt säkerhetslaboratorium och ett nytt djurhus kommer även att medföra kostnader för investeringar i utrustning, burar m.m. SMI föreslår att anslagssparandet används för att finansiera sådana kostnader. Även regeringen anser att anslagssparandet i huvudsak bör användas till detta. En neddragning av myndighetens ramanslag för skulle få oacceptabla återverkningar på verksamheten. Dels p.g.a. att kostnaderna för lokaler, material och administration redan ligger på en låg nivå och därmed är svåra att minska ytterligare, dels p.g.a. att den ram som låg till grund vid bildandet av SMI också var mycket begränsad. Därutöver bör det finnas utrymme för att möta förändringar i den epidemiologiska bilden. Kraven på SMI kommer sannolikt att öka, bl.a. som referenslaboratorium, i EU-arbetet samt i den na- övervakningen. Mot bakgrund av årsredovisningen /95 och den fördjupade an- slagsframställningen för perioden - 1999 drar regeringen följande slutsatser. De riktlinjer och övergripande mål för SMI:s verksamhet som tidigare lagts fast skall även gälla . I beräkningen av ramanslaget har regeringen räknat med att medel om , för finansiering av tre professurer, flyttas över från () ramanslag till ramanslag fr.o.m. . Kraven på neddragningar av den statliga administrationen har föranlett en noggrann prövning av bl.a. myndigheternas behov av resurser för att klara sina åtaganden. Eftersom SMI bl.a. fortfarande befinner sig i uppbyggnadsfasen har regeringen ansett att endast bör tas ut som besparing på SMI:s ramanslag för . SMI bör således anvisas ett ramanslag om för . beräknas utgifterna inom den anslagsfinansierade verksamheten uppgå till . Beräkningen utgår från att ett sparkrav på tas ut ramanslag. beräknas utgifterna uppgå till . Då är emellertid inte beräknade kostnadsökningar till följd av den planerade flyttningen till KI-området och byggandet av ett nytt säkerhetslaboratorium samt ett nytt djurhus medräknade. Det är ännu inte klart exakt hur stora kostnadsökningarna blir. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 7 4481) Anslagssparande 421 1995/96Anslag 15 099 Utgiftsprognos 15 520 därav 1996 10 413 1997 Förslag 10 606 1998 Beräknat 11 026 1999 Beräknat 11 386 1 Beloppen anges i tusental kr () skall utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosociala risksituationer, riskgrupper och riskreaktioner. Hälsofrämjande faktorer skall beaktas. Verksamheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information. Resultaten av forskningsverksamheten skall vara praktiskt tillämpbara inom det sociala området och inom hälso- och sjukvårds- samt arbetsmarknadsområdena. Teoribildning och metoder för vetenskaplig forskning inom dessa områden skall utvecklas. IPM är en självständig forskningsmyndighet med nära samarbete med för stressforskning vid . IPM bedriver även en omfattande extern forskningsverksamhet som finansieras genom bidragsintäkter. Under /95 uppgick dessa samt vissa konferensavgifter m.m. till . Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . IPM:s årsredovisning ger i huvudsak en god och informativ bild av verksamheten. Redovisningen följer i stort enhetsuppdelningen d.v.s. enheterna för arbetsmiljö och hälsa, allmän social miljö och hälsa, invandrarmiljö och hälsa, vårdmiljö och hälsa och suicidforskning och prevention.