prop · GK03132 · 1997-01-01 00:00:00 — Ytterligare en garanti för att bolagets företrädare verkligen får del av försändelsen får man genom att delgivningssättet inte skall användas när det är olämpligt med hänsyn till omständigheterna, se avsnitt 7. På samma sätt som vid förenklad delgivning bör delgivning inte anses ha skett, om det med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet, framstår som osannolikt att handlingen kommit fram till bolagets registrerade adress före tvåveckorsperiodens utgång. Det mest typiska exemplet på detta är förstås att delgivningshandlingen kommer i retur med påskrift av postbefordringsföretaget att adressaten är okänd på angiven adress. 10 Närmare om tillämpningsområdet för särskild delgivning med aktiebolag -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Särskild delgivning med aktiebolag skall få| | användas för delgivning av alla slags handlingar. Endast myndig-| | heter skall få använda det nya delgivningssättet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Kammarrätten i menar dock att det föreslagna delgivningssättet inte bör användas vid delgivning av stämningsansök-ningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet inleds vid en myndighet. anser att även företag skall kunna använda sig av det nya delgivningssättet. Skälen för regeringens förslag: Enligt promemorian skall särskild delgivning med aktiebolag kunna användas för delgivning av alla slags handlingar, även sådana som inleder ett förfarande vid en myndighet. Kammarrätten i anser att det nya delgivningssättet bör vara begränsat till handlingar i redan pågående ärenden. ombudsmän har motiverat sitt avstyrkande av förslaget bl.a. med hänvisning till att stämningsansökningar och andra handlingar genom vilka ett förfarande inleds vid domstol skulle kunna delges genom det nya delgivningssättet. När det gäller delgivning av andra handlingar än sådana som inleder ett mål eller ärende finns redan vissa möjligheter att delge genom lösbrev, nämligen förenklad delgivning enligt 3 a § delgivningslagen. Detta delgivningssätt kan i vissa fall användas även vid delgivning med ett aktiebolag. Behovet av en effektivare delgivning är däremot som störst vid delgivning av just sådana handlingar som inleder ett förfarande eftersom det ofta är i det skedet som mest arbete måste läggas ned på delgivning och då de flesta rättsförlusterna riskerar att uppstå om delgivning inte kan ske. Som vi framhållit i det föregående har förslaget om särskild delgivning med aktiebolag utformats så att aktiebolag som sköts på ett seriöst sätt skall få del av de handlingar som delges bolaget och ha tid nog att reagera på eventuella förelägganden. Regeringen delar därför den uppfattning som förs fram i promemorian, nämligen att särskild delgivning med aktiebolag skall kunna användas för delgivning av alla slags handlingar. I promemorian föreslås att det nya delgivningssättet bara skall få användas av myndigheter. anser att även företag skall kunna använda sig av det nya delgivningssättet. Det finns flera former av delgivning som är förbehållna myndigheter, t.ex. telefondelgivning enligt 3 § tredje stycket delgivningslagen och förenklad delgivning enligt 3 a § samma lag. Orsaken till att delgivningsformerna bara får användas av myndigheter är bl.a. behovet av kontroll, dokumentation och säkerhet. Regeringen ansluter sig därför till promemorians förslag att särskild delgivning med aktiebolag bara skall få användas av myndigheter. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Om ett aktiebolag saknar registrerad | | adress som kan användas för delgivning skall kungörelsedelgivning| | få användas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har i allmänhet inte några invändningar mot förslaget. ombudsmän, som avstyrker promemorians förslag i dess helhet, anför att kungörelsedelgivning i vart fall inte bör få användas vid delgivning med ett bolag som saknar registrerad behörig ställföreträdare. Skälen för regeringens förslag: Kungörelsedelgivning får enligt 16 § tredje stycket delgivningslagen användas om en juridisk person i strid med gällande bestämmelser saknar behörig registrerad företrädare och någon i bosatt person inte har utsetts att på den juridiska personens vägnar ta emot delgivning samt försök till delgivning enligt 9 och 11-13 §§ har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa. Om det visar sig att den registrerade postadressen inte existerar eller att den inte kan identifieras kan särskild delgivning med aktiebolag inte tillämpas. Samma sak gäller om adressen är inaktuell eller på något annat sätt felaktig eller om det skulle inträffa att ingen postadress alls finns registrerad. I sådana fall har bolaget felat genom att inte låta registrera en aktuell och användbar adress. I dessa fall bör därför alltid ett alternativt delgivningssätt kunna tillgripas. Något annat alternativ än kungörelsedelgivning är svårt att peka ut. Det skulle i och för sig kunna tänkas att man i dessa fall nöjde sig med att kungöra genom anslag i myndighetens lokal och inte lät huvudregeln om tidningsannonsering gälla. I promemorian föreslås dock att kungörelsedelgivning skall ske på samma sätt som enligt nuvarande 16 § tredje stycket delgivningslagen, dvs. normalt genom tidningsannonsering. Remiss- instanserna har överlag tillstyrkt förslaget i denna del eller lämnat det utan erinran. ombudsmän framför på denna punkt samma kritik som mot särskild delgivning med aktiebolag som saknar behörig registrerad företrädare samt påpekar att kritiken även riktar sig mot den nuvarande bestämmelsen i 16 § tredje stycket delgivningslagen. Kritiken riktar sig alltså mot att delgivning överhuvudtaget skall vara möjlig med ett aktiebolag som saknar registrerad behörig ställföreträdare. har behandlats i avsnitt 6. Som vi redovisar där finns det enligt regeringens mening inte några hinder mot att införa de nya bestämmelserna om särskild delgivning med aktiebolag eller att de nuvarande bestämmelserna behålls. Enligt regeringens mening är det alltså lämpligt att komplettera bestämmelsen om särskild delgivning med aktiebolag med en bestämmelse om att kungörelsedelgivning skall kunna ske med ett aktiebolag som saknar registrerad adress. Som påpekar skall det vara fråga om ett bolag som saknar registrerad adress som faktiskt kan användas för delgivning enligt 9 § tredje stycket. Den nya bestämmelsen om delgivning genom försändelser i lösbrev till aktiebo- lagens registrerade postadress kommer att minska behovet av att tillgripa dyrare och omständligare delgivningsmetoder som stämningsmannadelgivningar och kungörelseförfaranden. Det finns inte någon formell statistik om i vilken utsträckning delgivningsförsök med aktiebolag misslyckas eller hur ofta som kungörelsedelgivning eller stämningsmannadelgivning måste användas. Det är därför svårt att ange hur stora besparingar som förslaget medför. PRV uppger i sitt remissvar att verket vid delgivning i likvidationsärenden troligen skulle spara nästan om förslaget genomförs. Kronofogde- myndigheternas kostnader för enbart stämningsmannadelgivningar uppgår till ca . i , som hanterar omkring en fjärdedel av kronofogdemyndigheternas samtliga ärenden, beräknar att de besparingar som förslaget skulle medföra för enbart den egna myndigheten skulle kunna uppgå till . Domstolarnas kostnader för delgivning genom kungörelse och stämningsman uppgår till . Även om en stor del av dessa kostnader avser delgivning med fysiska personer torde också kostnaderna för delgivning med aktiebolag uppgå till stora belopp. Redan dessa uppgifter visar att förslaget kommer att medföra betydande besparingar. Förslaget kommer också att medföra besparingar för andra myndigheter som t.ex. länsstyrelser, vissa förvaltningar i kommunerna och skattemyndigheterna. En uppskattning av den totala besparingen som förslaget kan medföra är svår att göra. I vart fall torde besparingarna klart överstiga . Besparingseffekten uppstår i och med att lagändringarna träder i kraft, dvs. Härutöver görs effektivitetsvinster genom att arbetsresurser frigörs på myndigheterna och stora samhällsekonomiska vinster genom att den som har ett rättmätigt krav mot ett aktiebolag kan få ett snabbare avgörande av sin sak. Lagändringarna bör lämpligen träda i kraft . Några övergångsbestämmelser är inte påkallade. Det innebär att delgivningar som görs efter ikraftträdandet kan ske enligt de nya bestämmelserna även om det mål eller ärende i vilket delgivningen skall ske har inletts innan lagändringarna har trätt i kraft. 14.1 Förslaget till lag om ändring i delgivningslagen (1970:428) 3 § I första stycket har till uppräkningen av de olika varianterna av ordinär delgivning lagts till särskild delgivning med aktiebolag enligt 9 § tredje stycket. 9 § Ett nytt tredje stycke har införts. Stycket behandlar det nya delgivningssättet särskild delgivning med aktiebolag. Förutsättningarna för att det nya delgivningssättet skall få användas är delvis desamma som vid delgivning med suppleant enligt andra stycket, dvs. ett misslyckat delgivningsförsök skall ha gjorts med någon behörig företrädare för bolaget såvida sådana försök inte bedöms som utsiktslösa. Delgivning enligt tredje stycket sker således genom att delgiv- ningsförsändelsen skickas till den adress som bolaget låtit registrera i aktiebolagsregistret hos PRV och, på samma sätt som vid förenklad delgivning enligt 3 a §, ett kontrollmeddelande skickas till samma adress minst efter att själva delgivningsförsändelsen avsänts. På samma sätt som gäller vid förenklad delgivning får delgivningssättet inte användas om det är olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Förfarandet bör t.ex. inte användas vid delgivning med ett fåmansbolag under tid för vanlig sommarsemester. Lagrådet har också pekat på en annan situation då det kan vara olämpligt att använda detta förfarande. Det kan förekomma att ett aktiebolag visserligen har en registrerad postadress men att denna inte överensstämmer med bolagets faktiska adress. Om den delgivande myndigheten känner till att den registrerade adressen inte är användbar för delgivning, måste det enligt Lagrådets mening anses olämpligt att skicka delgivningshandlingen och kontrollmeddelandet till den registrerade adressen. Regeringen instämmer i vad Lagrådet anfört. Eftersom institutet särskild delgivning med aktiebolag då inte kan tillämpas får, som Lagrådet påpekar, kungörelsedelgivning enligt föreslagna 16 § andra stycket 4 i stället användas. 16 § Paragrafen har delats upp i två stycken, där andra stycket har fyra punkter. Punkterna 1-3 motsvarar det tidigare innehållet. Vissa språkliga ändringar har dock gjorts. I punkt 4 har en ny bestämmelse införts som behandlar förutsätt-ningarna för kungörelsedelgivning med aktiebolag. Bestämmelsen är avsedd att kunna tillämpas i alla fall då aktiebolaget saknar en registrerad adress som kan användas för delgivning enligt 9 § tredje stycket. Kungörelsedelgivning får således ske om det inte finns någon registrerad adress för bolaget likaväl som när den registrerade adressen inte existerar eller är felaktig. 17 § Paragrafen reglerar kungörelsedelgivning. Ändringarna är redaktionella. 19 § Paragrafen behandlar när delgivning skall anses ha skett. I en ny fjärde punkt i paragrafens tredje stycke anges när delgivning enligt 9 § tredje stycket skall anses ha skett, nämligen efter det att kontrollmeddelandet med upplysning om den ursprungliga delgivningshandlingen skickades med post. Härifrån gäller dock, på samma sätt som vid förenklad delgivning, det undantaget att delgivning inte skall anses ha skett, om det med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet framstår som osannolikt att handlingen kommit fram till bolagets registrerade adress före tvåveckorsperiodens utgång. Det mest typiska exemplet på detta är förstås att delgivningshandlingen kommer i retur med påskrift av postbefordringsföretaget att adressaten är okänd på angiven adress. Det kan också vara så att endast meddelandet om delgivningsförsändelsen kommer i retur. Även i detta fall lär risken för att inte heller delgivningsförsändelsen kommit fram vara så stor att aktiebolaget normalt inte bör anses delgivet. Ett annat fall är att någon som företräder bolaget hör av sig med anledning av meddelandet och anmäler att bolaget inte fått själva delgivningsförsändelsen. En sådan anmälan skall naturligtvis också medföra att delgivning inte skall anses ha skett, under förutsättning att det inte finns tillräcklig anledning att anta att anmälaren lämnar oriktiga uppgifter i syfte att hålla bolaget undan delgivning. 14.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter 9 § Paragrafen handlar om delgivning med delägare i en samfällighet. Paragrafen har justerats med anledning av ändringarna i 16 § andra stycket delgivningslagen. Den nya 16 § andra stycket punkt 4 delgivningslagen, liksom punkt 1 och 3, omfattas inte av undantagen i förevarande paragraf och skall således kunna användas vid delgivning i de nu aktuella fallen. 14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden Paragrafen handlar om delgivning med ägare av fiske. Paragrafen har justerats med anledning av ändringarna i 16 § andra stycket delgivningslagen. Den nya 16 § andra stycket punkt 4 delgivningslagen, liksom punkt 1 och 3, omfattas inte av undantagen i förevarande paragraf och skall således kunna användas vid delgivning i de nu aktuella fallen. Förslag till lag om ändring i delgivningslagen ( l970:428) Härigenom föreskrivs att 3, 9, 16, 17 och 19 §§ delgivningslagen (1970:428) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse -------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse 3 §1 -------------------------------------------------------------- Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med post eller överlämna den med bud eller på annat sätt till den sökte, varvid som bevis att denne har mottagit försändelsen begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis (ordinär del- givning). Ordinär delgivning kan också ske genom förenklad delgivning enligt 3 a §. -------------------------------------------------------------- Myndighet ombesörjer delgivning genom att sända handlingen med post eller överlämna den med bud eller på annat sätt till den sökte, varvid som bevis att denne har mottagit försändelsen begäres delgivningskvitto eller mottagningsbevis (ordinär del- givning). Ordinär delgivning kan också ske genom förenklad delgivning enligt 3 a § eller genom särskild delgivning med aktiebolag enligt 9 § tredje stycket. Om det finns anledning antaga att delgivningskvitto eller mottagningsbevis ej kommer att lämnas eller ej kommer att erhållas , får myndighet som regeringen bestämmer ombesörja att handlingen överlämnas till den sökte i särskild ordning genom postbefordringsföretag som regeringen bestämmer (särskild postdelgivning). När det är lämpligt, får en myndighet delge kallelser, meddelanden och andra handlingar, som inte är omfattande eller annars av svårtillgängligt innehåll, genom att innehållet läses upp vid telefonsamtal med den sökte och handlingen därefter sänds till denne med post (telefondelgivning). Sådan delgivning får inte avse stämningsansökningar eller andra handlingar genom vilka förfarandet vid myndigheterna inleds. Kan delgivning inte ske enligt första - tredje styckena, får delgivning ske genom stämningsman eller annan, vars intyg enligt 24 § första stycket utgör fullt bevis om delgivning (stämningsmannadelgivning). I fall som avses i 15 och 16 §§ får delgivning ske genom kungörelse (kungörel- sedelgivning). 9 §2 Skall delgivning ske med annan juridisk person än staten, överbringas handlingen till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem. Saknas behörig ställföret- rädare men finns någon som har rätt att sammankalla dem som skall besluta i den juridiska personens angelägenheter, överbringas handlingen till denne. Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms delgivningsförsök som utsiktslösa, får delgivning ske genom att handlingen över- bringas till en suppleant för en behörig ställföreträdare. Suppleanten skall utan dröjsmål lämna handlingen till någon som har rätt att företräda den juridiska personen. -------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------- Har ett försök till delgivning med ett aktiebolag enligt första stycket misslyckats eller bedöms delgivningsförsök som utsikts- lösa, får delgivning ske genom att myndigheten sänder handlingen med post till aktiebolaget under dess registrerade postadress (särskild delgivning med aktiebolag). Delgivning med dödsbo genom att handlingen överbringas till någon av dödsbodelägarna får ske endast om denne sitter i boet eller om delgivningen föranleds av att dödsboet innehar fast egendom som är taxerad som lantbruksen- het. Dödsbodelägare som mottagit handlingen skall utan dröjsmål underrätta övriga delägare om delgivningen. Dödsbodelägare som sitter i boet har rätt att taga emot handlingen, även om boet ej förvaltas av delägarna. Han svarar i sådant fall för att handlingen utan dröjsmål lämnas till någon som har rätt att företräda boet. 16 §3 -------------------------------------------------------------- Delgivning med en obestämd krets personer sker genom kungö- relse. Kungörelsedelgivning får också användas, om ett stort antal personer skall delges och det skulle innebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med delgiv- ningen att överbringa handlingen eller meddelande enligt 6 § andra stycket till envar av dem. Företrädes delägare eller medlemmar som avses i 10 § ej av känd styrelse eller förvaltare och finns ej heller någon samman- kallande, får kungörelsedelgivning användas, om delägarna eller medlemmarna är fler än tio. Kungörelsedelgivning får också användas om en juridisk person i strid med gällande bestämmelser saknar registrerad behörig företrä- dare och någon i bosatt person inte har utsetts att på den juridiska personens vägnar ta emot delgivning samt försök till delgivning enligt 9 och 11-13 §§ har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa. -------------------------------------------------------------- Delgivning med en obestämd krets personer sker genom kungö- relse. Kungörelsedelgivning får också användas 1. om ett stort antal personer skall delges och det skulle innebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med delgivningen att överbringa handlingen eller meddelande enligt 6 § andra stycket till var och en av dem, 2. om delägare eller medlemmar som avses i 10 § inte företräds av känd styrelse eller förvaltare och det inte heller finns någon sammankallande och delägarna eller medlemmarna är fler än tio, 3. om en juridisk person i strid med gällande bestämmelser saknar registrerad behörig företrädare och någon i bosatt person inte har utsetts att på den juridiska personens vägnar ta emot delgivning samt försök till delgivning enligt 9 och 11-13 §§ har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa, eller 4. om ett aktiebolag saknar en registrerad postadress där del- givning kan ske enligt 9 § tredje stycket. 17 §4 -------------------------------------------------------------- Kungörelsedelgivning sker genom att handlingen hålls tillgänglig hos myndigheten eller på plats, som myndigheten bestämmer, och genom att meddelande härom och om handlingens huvudsakliga innehåll införs i Post- och och ortstidning eller endera av dessa från beslutet om kungörelsedelgivning. Om det finns särskild anledning att anta att införande i tidning är meningslöst, får meddelandet i stället anslås i myndighetens lokal . Detta förfarande får också användas, om kungörelsedelgivning enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skall ske i samma mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § första stycket andra meningen med de personer som hyr eller annars innehar lägenhet i samma fastighet skall dessutom meddelandet anslås inom fastigheten på lämpligt sätt från beslutet om kungörelsedelgivning. I fall som avses i 16 § första och andra stycket sänds dessutom meddelande med post till någon eller några av de personer som söks för delgivning under deras vanliga adresser för att vara tillgängligt för alla dem som avses med delgivningen. Ingår statlig myndighet eller kommun bland dem som avses med delgiv- ningen, skall sådant meddelande alltid sändas till myndigheten eller kommunen. Gäller delgivningen i fall som avses i 16 § första stycket andra meningen de personer som hyr eller annars innehar lägenhet i samma fastighet, skall i stället handlingen eller meddelandet enligt 6 § andra stycket sändas med post till var och en av dem, om inte också detta förfarande skulle medföra större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ända- målet med delgivningen. Har i fall som avses i 16 § tredje stycket den juridiska personen en registrerad postadress, sänds dessutom meddelande med post till den juridiska personen under denna adress. -------------------------------------------------------------- Kungörelsedelgivning sker genom att handlingen hålls tillgänglig hos myndigheten eller på plats, som myndigheten bestämmer, och genom att meddelande härom och om handlingens huvudsakliga innehåll införs i Post- och och ortstidning eller endera av dessa från beslutet om kungörelsedelgivning. Om det finns särskild anledning att anta att införande i tidning är meningslöst, får meddelandet i stället anslås i myndighetens lokal . Detta förfarande får också användas, om kungörelsedelgivning enligt 15 § ägt rum och därefter ny delgivning skall ske i samma mål eller ärende. Vid delgivning i fall som avses i 16 § andra stycket 1 med de personer som flyr eller annars innehar lägen- het i samma fastighet skall dessutom meddelandet anslås inom fastigheten på lämpligt sätt från beslutet om kungörelsedelgivning. I fall som avses i 16 § första stycket och andra stycket 1 och 2 sänds dessutom meddelande med post till någon eller några av de personer som söks för delgivning under deras vanliga adresser för att vara tillgängligt för alla dem som avses med delgivningen. Ingår statlig myndighet eller kommun bland dem som avses med delgivningen, skall sådant meddelande alltid sändas till myndigheten eller kommunen. Gäller delgivningen i fall som avses i 16 § andra stycket 1 de personer som hyr eller annars innehar lägenhet i samma fastighet, skall i stället handlingen eller meddelandet enligt 6 § andra stycket sändas med post till var och en av dem, om inte också detta förfarande skulle medföra större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med delgivningen. Har i fall som avses i 16 andra stycket 3 den juridiska personen en registrerad postadress, sänds dessutom meddelande med post till den juridiska personen under denna adress. 19 §5 Delgivning har skett genom att den som söks för delgivning själv har mottagit handlingen, oavsett på vilket sätt den kommit honom till handa. Har den sökte kvitterat postförsändelse som hämtats av bud, skall den anses ha kommit honom till handa som den avhämtats av budet. Förekommer vid särskild postdelgivning eller stämningsmannadelgivning att den som sökes för delgivning vägrar att taga emot handlingen, anses delgivning ändå ha skett.