prop · GK031D16 · 1997-01-01 00:00:00 — Betalningen av vissa delar av avgiften grundas på en betalningsbegäran från kommissionen beräknad utifrån budget och omräknad till kronor. Den kurs som därvid används är inte densamma som den som används vid omräkningen av svenska budgeteringsunderlag från kronor till ecu vid beredningen av EG-budgeten. Avgiften fastställs inom ramen för de utgiftstak unionen fastställt. Avgiften består av fyra komponenter: tullar, särskilda tullar på jord- bruksprodukter samt sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift och avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. Vid beräkningen av de två sistnämnda har hänsyn tagits till andel av finansieringen av den budgetreduktion erhåller enligt rådsbeslutet om egna medel. Återbetalning av delar av avgiften enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen budgeteras under inkomsttitel Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten. Beloppen fastställdes i anslutningsfördraget och uppgår 1997 till 76 miljoner ecu och 1998 - i infasningsöverenskommelsen - till 31 miljoner ecu. Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringarna föranleds till större delen av justering av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, men även av justering av antagandena för utvecklingen av mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag . Totalt innebär detta en nedjustering om . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 blir sammantaget följande (): Utgift *)AnvisatUtgifts- FörslagBeräknatBeräknat prognos därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Tullavgift 1 268 6 700 5 156 3 300 3 230 3 300 3 370 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 59 1 100 285 180 570 580 595 Mervärdesskattebaserad avgift4 23812 00011 9677 5638 215 8 060 7 840 Avgiften baserad på brutto- nationalinkomsten 1 783 9 900 6 788 5 053 8 510 9 595 10 710 Totalt för utgiftsområde 277 34829 70024 19616 09620 52521 535 22 515 *) Avser endast 3 Redovisning av EG-budgetens utfall EG-budgeten omfattar unionens utgifter framför allt inom ramen för den första pelaren, men utgifter som hör till de övriga pelarna kan i viss utsträckning täckas inom budgeten. EG-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, på unionsnivå benämnda betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden. Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsbemyndiganden (anslag). Ansvaret för åtagandebemyndiganden fördelas inte på samma sätt, men eftersom de ger upphov till framtida betalningsansvar för medlemsländerna kan fördelningsnyckeln sägas överensstämma med fördelningen av avgiften.Åtagandebemyndigandena uppgår enligt kommissionens budgetförslag till 88 548 miljoner ecu. uppgick utgifterna täckta av betalningsbemyndiganden till 75 438 miljoner ecu, vilket med kursen /ecu (kursen för avgiftsbetalningar 1995) motsvarar . Ianspråktagna åtagandebemyndiganden uppgick till 79 846 miljoner ecu, eller . Utgifterna fördelade sig enligt följande (miljoner ecu): Jordbruksstöd 37 394 49,6 Strukturfonder 23 731 31,5 Interna åtgärder 2 819 3,7 Utrikesåtgärder 4 093 5,4 Administration 3 999 5,3 Diverse 3 402 4,5 Den svenska avgiften uppgick till . Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvarade . Nettoavgiften blev därmed . Avgiften blev följaktligen ca lägre än beräknat före årets början. Avvikelsen hänför sig dels till lägre tullinkomster och importavgifter än väntat, dels till minskat finansieringsbehov för EG-budgeten till följd av ett överskott från och till följd av att rådets nya beslut om gemenskapens egna medel, vilket innebär en ökad budgetomslutning, inte trädde ikraft som väntat. Avgiften fördelade sig med på s.k. traditionella egna medel, dvs. tullar, importavgifter på jordbruksprodukter och socker-avgifter, och med på moms- och BNI-avgift, inklusive andel av finansieringen av budgetrabatt. 1994/95 Utgift 1 267 651 (*) 1995/96 Anslag 6 700 000 Utgiftsprognos 5 156 000 därav 19963 300 000 1997 Förslag3 230 000 1998 Beräknat3 300 000 1999 Beräknat3 370 000 (*) avser endast 1995 Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Anslaget avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen (t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden äldre än 1995). Tullavgiften uppgick till . Prognosen uppgår till . För /96 innebär detta ett prognosticerat utfall på , vilket jämfört med statsbudgetens innebär ett underskridande om . Ramanslag 3 230 000 tkr För såväl 1995 som 1996, dvs. budgetåren 1994/95 samt 1995/96, budgeterades dessa poster utifrån tidigare svenska utfallssiffror vilka justerats med hänsyn till antaganden om ekonomins utveckling och med hänsyn till unionens regelverk. Utfall och handelsstatistik tyder dock på att handelsmönstret sedan anslutningen till unionen förändrats på sådant sätt att importvolymen från länder utanför unionen minskat mer än väntat. Det förefaller också som att förtullning i vissa fall sker i andra EU-länder för varor där utgör slutdestination. Detta föranleder en justering av prognosen för tullinkomster. Det är vidare motiverat att justera prognosen med hänsyn till implementeringen av . Vid beräkningen har dessa omständigheter beaktats. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 1994/95 Utgift 58 688 (*) 1995/96 Anslag1 100 000 Utgiftsprognos 285 000 därav 1996 180 000 1997 Förslag 570 000 1998 Beräknat 580 000 1999 Beräknat 595 000 (*) avser endast 1995 De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen vilka tas ut i enlighet med utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. Anslaget avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Som en följd av omvandlades importavgifterna på jordbruksprodukter till särskilda tullar på jordbruksprodukter. De till kommissionen inbetalda jordbruks- och sockeravgifterna uppgick till . Prognosen uppgår till . För /96 innebär detta ett prognosticerat utfall om . Jämfört med statsbudgetbeloppet om förutses därmed ett underskridande om ca . Ramanslag 570 000 tkr Under anslaget förutses ett betydande underskridande /96. Orsakerna till detta är de samma som angivits för anslaget A1. Effekterna av ett ändrat handelsmönster är dock ännu tydligare i detta fall. Vid beräkningen av resursbehovet har förändringarna liksom effekterna av implementeringen av beaktats. 1994/95 Utgift 4 238 405 (*) 1995/96 Anslag12 000 000 Utgiftsprognos11 967 000 därav 1996 7 563 000 1997 Förslag8 215 000 1998 Beräknat8 060 000 1999 Beräknat7 840 000 (*) avser endast 1995 Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EG:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemslandets mervärdesskattebas budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är högstsatt till av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag till . Den budgetreduktion erhåller finansieras av övriga medlemsländer dels genom tilläggsuttag upp till taket för mervärdesskattebaserade avgiften, dels genom tilläggsuttag på avgiften baserad på bruttonationalinkomsten. Under anslaget A3. budgeteras därför också den del av andel av finansieringen av den brittiska budgetreduktionen som ryms mellan faktiskt procentuellt uttag och uttagstaket. Efter avslutat budgetår korrigeras betalningarna med hänsyn till utfallet för mervärdesskattebasen. betalade i mervärdesskattebaserad avgift. Detta avser dock inte avgiften korrigerad för utfallet för mervärdesskattebasen. Prognosen uppgår till . För /96 uppgår prognosen till , vilket utgör ett underskridande om i förhållande till statsbudgetbeloppet om . Ramanslag 8 215 000 tkr Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess överenskomna prognosen för mervärdesskattebasens utveckling och restriktionerna som följer av rådets beslut angående egna medel beräknas den mervärdesskattebaserade avgiften till . Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 1994/95 Utgift1 783 233 (*) 1995/96 Anslag9 900 000 Utgiftsprognos 6 788 000 därav 1996 5 053 000 1997 Förslag 8 510 000 1998 Beräknat 9 595 000 1999 Beräknat10 710 000 (*) avser endast 1995 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall. Under anslaget budgeteras även den del av andel av finansieringen av den brittiska budgetreduktionen som inte ryms under taket för uttag av mervärdesskattebaserad avgift. Utfallet blev , varav belastade /95 och 1 735 /96. Prognosen uppgår till och för /96 till . Jämfört med statsbudgeten () innebär detta ett underskridande med . Underskridandet är hänförligt framför allt till det överskott som uppstod i EG-budgeten för såväl 1994 som 1995 och vilka påverkar behovet av inbetalningar från medlemsländerna det påföljande budgetåret eftersom överskott balanseras till följande år. Till viss del beror underskridandet på att rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom) trätt i kraft först . Beslutet innebär en ökning av taket för budgeten och en ökad betydelse för BNI- avgiften i finansieringen av budgeten. Ramanslag 8 510 000 tkr Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess överenskomna prognosen för bruttonationalinkomstens utveckling och restriktionerna som följer av rådets beslut angående egna medel beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten till . Förslag till statsbudget för Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 2 2 Inledning.................................................. 3 3 Bidrag och ersättningar till kommuner ochlandsting......... 9 3.1 Allmänt............................................. 9 3.2 Anslag.............................................. 9 A1. Generellt statsbidrag till kommuner och landsting... 9 A2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 11 A3. Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 12 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ramanslag 62 227 000 A 2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reservationsanslag 400 000 A 3. Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting obetecknat anslag 20 985 000 Summa för utgiftsområdet 83 612 000 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas dels i form av allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting, dels i form av bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting. Dessutom kan bidrag lämnas för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. De generella bidragen fördelas till kommuner respektive landsting i relation till antal invånare och utgör ett allmänt finansiellt stöd till deras verksamhet. Bidraget för särskilda insatser syftar i första hand till att tillfälligt stödja kommuner och landsting som har en särskilt svår ekonomisk situation och som kan få problem vid införandet av det nya utjämningssystemet för kommuner och landsting (prop. 1995/96:64, bet. 1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Medlen för särskilda insatser har inte delats ut. Det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting syftar till att ge alla kommuner och landsting likvärdiga förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Anslaget motsvaras av en lika stor inkomst på statsbudgetens inkomstsida, vilken består av de avgifter som kommuner och landsting erlägger i det nya utjämningssystemet. Ramen 1997 föreslås i denna proposition höjas med , i huvudsak för att kompensera för statliga åtgärder som påverkar den kommunala ekonomin. Denna förändring har beaktats på statsbudgetens inkomstsida. Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar Statsbidragen till kommuner och landsting har i princip hållits nominellt oförändrade med undantag för regleringar som har gjorts enligt finansieringsprincipen. har stora besparingar gjorts i staten utgifter, främst i transfereringssystemen. Regeringens principiella grundsyn är att kärnverksamheterna i kommuner och landsting, dvs. skola, vård och omsorg, skall prioriteras framför statliga transfereringar. Ambitionen har därför varit att värna dessa. Den kommunala sektorn har anpassat verksamheten efter de ekonomiska förutsättningarna genom att minska sin konsumtion och öka produktiviteten. Sysselsättningen har därigenom minskat i sektorn. har behoven inom vissa kommunala verksamheter ökat. Trots att stora anpassningar har gjorts finns det ett antal kommuner och landsting som inte har balans i sin ekonomi. Även krävs en restriktiv utveckling av de offentliga utgifterna, vilket är bakgrunden till att ett tak för de offentliga utgifterna införs . Utgiftstaket har för kommuner och landsting givits en annan innebörd än för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn, eftersom staten endast indirekt kan styra sektorns utgifter. Det kommunala utgiftstaket för utgörs därför av en beräkning av de förväntade utgifterna i enlighet med de ekonomiska och regelmässiga förutsättningar som presenteras i föreliggande budgetproposition. Regeringens bedömning har varit att statsbidragen bör vara högst nominellt oförändrade, att skattetrycket inte får öka samt att ekonomisk balans bör uppnås i kommuner och landsting. bör den kommunala sektorn inte bidra till att öka den öppna arbetslösheten. Mot denna bakgrund träffade regeringen en överenskommelse med och om den kommunala ekonomin i syfte att ge kommuner och landsting stabila förutsättningar att bedriva sin verksamhet (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Regeringen och de båda förbunds-ledningarna är överens om att den verksamhet som kommuner och landsting bedriver är av utomordentligt stor betydelse för människors välfärd och att verksamheter som barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg därför måste värnas och utvecklas, även i en ekonomiskt ansträngd situation. Överenskommelsen mellan regeringen och och Överenskommelsen innebär att förbunden utfäster sig att verka för att skatterna inte höjs i kommuner och landsting . De åtar sig vidare att verka för att kommuner och landsting i möjligaste mån undviker att säga upp fast anställd personal så att denna inte hamnar i öppen arbetslöshet. Slutligen åtar de sig att verka för att det kommunala förnyelsearbetet drivs vidare i syfte att göra verksamheten bättre och mer kostnadseffektiv. Regeringen å sin sida åtar sig att hålla statsbidragen på en nominellt oförändrad nivå även och att kommunsektorn får behålla sina skatteinkomster oavsett ekonomisk utveckling. Staten åtar sig vidare att ekonomiskt reglera nya och ändrade regler som påverkar det kommunala skatteunderlaget och det kommunala utgiftstrycket, utöver tidigare aviserade åtgärder i statens 118-miljardersprogram. Vidare kommer ett lagstadgat balanskrav att införas först för kommunerna och för landstingen. Staten åtar sig dessutom att genomföra avregleringar bl.a. i fråga om socialbidragen, i syfte att minska trycket på de kommunala kostnaderna. I syfte att motverka fortsatta skattehöjningar och förbättra kontrollen över de offentliga utgifterna föreslog regeringen (prop. 1995/96:213) att om en kommun eller ett landsting fastställer en högre skattesats för eller 1998 än den som gäller för skall det generella statsbidraget till kommunen respektive minskas med ett belopp som motsvarar hälften av den ökning av skatteinkomsterna som följer av skattehöjningen. Regeringen kommer att förelägga förslag dels om krav på ekonomisk balans i kommunernas och landstingens budgetar och dels om en redovisningslag. Avsikten är att balanskravet, som tidigare nämnts, skall införas för kommuner och för landsting och innefatta en hantering av pensionsavsättningarna enligt den s.k. blandade modellen. Remissbehandling av ett förslag till redovisningslag som presenterades i betänkandet redovisning (Ds 1996:30) har just avslutats. Förslag som påverkar kommunernas och landstingens ekonomi Regeringen presenterar i föreliggande budgetproposition ett antal förslag inom olika områden vilka får effekter för kommuner och landsting . Regeringen har även tidigare presenterat vissa förslag med kommunala effekter från . Regeringen har haft överläggningar med och om dels vilka effekter de olika förändringarna har för kommuner och landsting och dels frågan om ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner och landsting med anledning av dessa effekter. Utgångspunkten i dessa överläggningar har, i enlighet med den träffade överenskommelsen, varit statliga åtgärder utöver det s.k. 118-miljardersprogrammet som påverkar den kommunala ekonomin . Även i det s.k. 118-miljardersprogrammet ingår åtgärder som påverkar den kommunala ekonomin. Regeringen har gjort bedömningen, bl.a. i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304), att kommuner och landsting inte kan kompenseras för dessa effekter eftersom programmet måste fullföljas i alla delar för att uppnå saneringen av de offentliga finanserna. Det allt överskuggande problemet för den svenska ekonomin och välfärden är den höga arbetslösheten. Den har stora negativa effekter såväl för enskilda människor som för samhällsekonomin i stort och inte minst för kommuner och landsting. har därför beslutat om åtgärder som syftar till att halvera den öppna arbetslösheten och öka kompetensen hos arbetskraften. Detta gäller t.ex. det antagna programmet för småföretagarutveckling, kretsloppsanpassningen och utbildningssatsningen (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) samt sänkta socialavgifter (prop. 1996/97:21). Dessa åtgärder bedöms i både kortare och längre perspektiv komma att ge positiva effekter för kommuner och landsting. Utbildningssatsningen beräknas ge vissa ekonomiska effekter, främst på så sätt att människor som saknar beskattningsbara inkomster kommer att kunna studera med utbildningsbidrag, vilket genererar nya kommunala skatteinkomster. Regeringen har också lagt förslag om ett antal åtgärder som syftar till att förstärka de offentliga finanserna och även att finansiera den nämnda utbildningssatsningen. Bland dessa åtgärder ingår en höjning av energiskatterna (prop. 1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31, rskr. 1995/96:305) samt en förlängning av den period under vilken arbetsgivare skall svara för sjuklön (prop.1995/96:209). Båda dessa åtgärder innebär en utgiftsökning för bl.a. kommuner och landsting. Regeringen har aviserat att ersättningsnivåerna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen skall höjas från till , vilket beräknas öka de kommunala skatteinkomsterna. Regeringen föreslår också andra regelförändringar i transfereringssystemen, bl.a. för att finansiera de höjda ersättningsnivåerna. Detta gäller främst förändrade arbetsvillkor och förvärvsbegrepp i arbetslöshetsförsäkringen, men även slopad s.k. "mamma/pappa-månad", förkortad omställningspension, ändrad antagandepoäng för förtidspension, växling mellan folkpension och pensionstillskott i efterlevandepensionen för vuxna samt inkomstprövning av änkepensioner. Dessa förändringar beräknas minska de kommunala skatteinkomsterna. Vissa av de här redovisade förändringarna kommer att kunna påverka socialbidragen i såväl negativ som positiv riktning. Skatteunderlagsförändringar faller inom ramen för den träffade överenskommelsen, liksom även andra förändringar som påverkar det kommunala utgiftstrycket. Sådana förändringar skall enligt överens-kommelsen föranleda en ekonomisk reglering mellan staten och kommuner respektive landsting. Regeringen och de båda kommunförbunden är överens om att de ekonomiska effekterna för kommuner och landsting av vissa av de ovan redovisade åtgärderna är svåra att bedöma. Den gemensamma bedömningen är emellertid att den sammantagna effekten av alla åtgärder som har aktualiserats t.o.m. föreliggande proposition bör vara neutral för kommuner och landsting. I denna bedömning har även inkluderats de olika förslagens effekter på kommunernas socialbidrag. Regeringen avser att senare lägga fram förslag till ändrade regler för socialbidragen i enlighet med överenskommelsen. Den i proposition 1996/97:19 föreslagna förändringen i beskattningen av bilförmåner beräknas leda till en minskning av de kommunala skatteinkomsterna med . Regeringen och förbunden är överens om att denna förändring skall regleras och således föranleda en höjning av de generella statsbidragen med motsvarande belopp. infördes ett nytt system för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting (prop. 1995/96:64, bet. FiU5, rskr. 1995/96:116). Den ekonomiska regleringen av denna förändring uppgick till . Beloppet baserades dock på ett osäkert underlag. Utgångspunkten för regleringen var att den skulle vara statsfinansiellt neutral vid övergången till det nya systemet. Ett mer aktuellt underlag finns nu tillgängligt, vilket visar att den sammantagna regleringen på helårsbasis skall uppgå till . Regeringen och förbunden är mot denna bakgrund överens om en permanent reglering, vilken innebär att nivån på det generella statsbidraget skall höjas med . I tilläggsbudgeten i denna proposition har regeringen lämnat förslag till slutlig reglering av den nya systemet för mervärdesskatt avseende , vilken föreslås uppgå till . Att beloppet är lägre än för beror på att det är beräknat med hänsyn tagen till den eftersläpningseffekt som finns i systemet. har utbetalningar motsvarande från det ordinarie mervärdesskattesystemet skett till kommuner och landsting, vilka avser . Eftersom den totala belastningen på det nya systemet minskar i motsvarande grad har den totala regleringen sänkts med ett belopp motsvarande dessa utbetalningar, vilket är nödvändigt för att uppnå den statsfinansiella neutralitet som förutsattes vid den ursprungliga regleringen. Vid ett eventuellt avslutande av det nu införda systemet, och en återgång till ett statligt finansierat system, kommer motsvarande eftersläpningseffekt att uppstå åt andra hållet. Statens utgifter för den kommunala mervärdesskatten skulle då bara motsvara 11 månader, medan kommuner och landsting skulle ha kvar en månads utgifter in på införandeåret. Vid en eventuell ny förändring av systemet skall därför utgå kompensation till kommuner och landsting motsvarande utbetalningen denna överskjutande månad. föreslås dessutom vissa ytterligare förändringar, vilka föranleder en ekonomisk reglering mellan staten och kommuner och landsting enligt finansieringsprincipen. Förslagen innebär sammantaget ett tillskott om till kommuner och landsting. Vid införandet av det nya bidrags- och utjämningssystemet för kommuner och landsting höjdes de generella statsbidragen för att ge kompensation för höjda arbetsgivaravgifter m.m. för finansieringen av medlemskap i .