prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Fram t.o.m. har produkter för ytterligare sålts. Efter avdrag för försäljningsomkostnader tillförs inkomsterna statsbudgeten. skall också se till att en fortsatt ansvarsfull hantering av säkerhets- och miljöfrågorna kan upprätthållas vid de anläggningar som finns kvar när myndigheten avvecklas vid utgången av . presenterade uppskattningar indikerar kostnader för de miljösaneringsåtgärder som bedöms nödvändiga på upp emot . Regeringen bedömer att Statens oljelagers verksamhet bör fortsätta med nuvarande inriktning . Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Oljelagring framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 C. Oljelagring 279,9 346,4 241,2 154,4 127,4 95,3 73,1 1994/95 Utgift 61 3691 Anslagssparande 12 1312 1995/96 Anslag 110 900 Utgiftsprognos 116 831 därav 1996 84 591 1997 Förslag 67 367 1998 Beräknat 65 263 1999 Beräknat 67 113 1 Beloppen redovisas i tusental kr. 2 Varav 6 200 inlevererats till inkomsttitel. inrättades med uppgift att förvalta och avveckla statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer. Det övergripande målet för myndigheten är att beredskapslagren för krigssituationer skall avvecklas med hänsyn tagen till samhällsekonomi, beredskap och miljö. Avvecklingen av beredskapslagren skall genomföras så att det för staten bästa ekonomiska resultatet nås, räknat i realt nuvärde. Utförsäljningen av olja skall avslutas och avvecklingen av verksamheten skall i sin helhet ha slutförts . har i sin årsredovisning redovisat verksamheten i tre huvudområden: Utförsäljning av beredskapslagrade petroleumprodukter, Avveckling av oljeanläggningar och Beredskapslagring av petroleumprodukter m.m. Från anslaget betalas drift- och förvaltningskostnader för beredskapslagring- en av oljeprodukter, kostnader för drift och underhåll av anläggningarna samt kostnader för central ledning. Omkostnader för avyttring av produkter finansieras av försäljningsinkomsterna. disponerar inkomster från försäljning av lagringstjänster m.m. Inkomster av försäljning av olja redovisas däremot, efter avdrag för omkostnader, på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2625 Utförsäljning av beredskapslager. Inkomsterna beräknas till netto (innevarande budgetår ). Försäljning av anläggningar och utrustning med avdrag för kostnader för sanering och andra miljösäkringsåtgärder redovisas på inkomsttitel Övriga inkomster av försåld egendom. har bemyndigats att utnyttja också inkomster från oljeförsäljning för att täcka saneringskostnader i den mån intäkterna från försäljning av anläggningar visar sig vara otillräckliga för ändamålet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande mål som gäller för verksamheten bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 67 367 tkr | | Beräknade försäljningsinkomster 200 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- har varit verksamt . Den första årsredovisningen för myndigheten förelåg . Regeringen har meddelat myndigheten före- skrifter om särskild rapportering med tätare intervall eftersom myndigheten förvaltar stora ekonomiska värden. Härigenom kan det ekonomiska resultatet av verksamheten följas noggrant. Statens oljelagers försäljning av lagren sker företrädesvis på den internationella marknaden. /95 såldes petroleumprodukter för totalt . Omkostnaderna för försäljningen uppgick till (6,). Myndighetens redovisning visar ett anslagssparande på för /95, varav (hyresintäkter) inlevererats till statsbudgeten. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisions- berättelsen om . Statens oljelagers årsredovisning, delårsrapporterna och de särskilda periodiska rapporterna visar enligt regeringens mening att verksamheten bedrivs så att de uppsatta målen kan nås. Uppgiften för att genomföra avvecklingen av de statliga civila beredskapslagren av olja är ett tidsbegränsat projekt. De krav i fråga om styrning, redovisning och analys som normalt ställs på förvaltningsmyndigheter är därför inte i alla delar tilllämpliga på . Med anledning av myndighetens redovisningar konstaterar regeringen att utförsäljningen av lagrad olja kan väntas ge ett nettotillskott till statsbudgeten av ca . Det ekonomiska utfallet därefter är starkt beroende av framtida kostnader för miljöåtgärder, som ännu inte kan beräknas tillfredsställande.Av årsredovisningen framgår att har försöksverksamhet med syfte att öka kännedomen om de miljökostnader som kan uppkomma när anläggningarna avvecklas. betonar i anslagsframställningen att avvecklingen av den statliga beredskapslagringen ställer starkt förändrade krav på myndigheten. Förvaltningen av lager ersätts nu med en reducerad lagringsverksamhet genom utförsäljning av lagrade produkter och avställning av lageranläggningar sedan de tömts. Anläggningarna säljs i mån av möjlighet eller avställs efter miljösäkrande åtgärder. Verksamheten inriktas alltmer på miljösäkringsåtgärder. har regeringens uppdrag att i samband med årsredovisningen för /96 särskilt redovisa en översiktlig tidplan för avvecklingen av samtliga oljelagringsanläggningar och ange de möjligheter till försäljning, behov av åtgärder för sanering och miljösäkring samt uppskattade kostnader för åtgärderna. I uppdraget ingår också att lämna förslag om en lämplig organisation och finansiering av sådana miljöåtgärder som bedöms återstå efter utgången av . Som en följd av att har godkänt den inriktning av be- sparingsåtgärder som regeringen förordat för och (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Beräkningen utgår från anslagsnivån 1995/96 omräknat och med hänsyn tagen till nu nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. Regeringen anser att verksamheten bör bedrivas med i huvudsak nuvarande inriktning och omfattning. Med hänsyn härtill föreslås ett ramanslag för på . Anslagsnivån för och bedöms preliminärt vara något lägre. 1994/95 Utgift 218 5631 1995/96 Anslag 235 490 Utgiftsprognos 124 412 därav 1996 69 783 1997 Förslag 60 000 1998 Beräknat 30 000 1999 Beräknat 6 000 1 Beloppen redovisas i tusental kr. Under detta anslag redovisas kapitalkostnaderna för den statliga civila lagringen av olja för krigssituationer. Kostnaderna avser till övervägande delen räntekostnader för den lagrade oljan. Därtill kommer räntekostnader och avskriv- ningar på anläggningar. Medlen levereras in på inkomsttitlarna 2371 Räntekostnader på beredskapslagring och förrådsanläggningar och 5144 Av- skrivningar för förrådsansläggningar för civilt totalförsvar. Utgifterna på anslaget utgör alltså ingen nettobelastning på statsbudgeten. Regeringen föreslår ett anslag för på . Anslagsnivån för och bedöms vara betydligt lägre på grund av minskade lagringsvolymer. -------------------------------------------------------------------- | trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i | | kraft. Konkurrens har införts i handeln med el vilket skapar | | förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress inom elförsörj-| | ningen. Nätverksamhet skall även i fortsättningen regleras och | | övervakas. vid har till uppgift att dels | | pröva ärenden om koncessionshavarnas skyldigheter, dels utöva | | tillsyn över efterlevnaden av ellagen. | | () driver och | | förvaltar det svenska storkraftnätet för el och de statligt ägda| | utlandsförbindelserna. Vidare ansvarar för den | | momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets driftsäker- | | het. trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft. Konkurrens har införts i handeln med el vilket ökar valfriheten för elkonsumenterna och skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress inom elförsörjningen. Huvudprincipen är att åstadkomma en klar boskillnad mellan å ena sidan produktion och försäljning av el, å andra sidan överföring av el (nätverksamhet). Produktion och försäljning skall ske i konkurrens medan nätverksamheten, som är ett naturligt monopol, även i fortsättningen skall regleras och övervakas. inrättades en särskilt myndighetsfunktion vid () med uppgift att dels pröva ärenden om koncessionshavarnas skyldigheter, dels utöva tillsyn över ellagens efterlevnad utom i frågor som rör elsäkerhet. De övergripande målen för verksamheten vid är att säkerställa att elkunderna inte betalar ett högre pris än nödvändigt för nättjänster och att nättariffer, mät- och avräkningssystem m.m. utformas på ett sätt som underlättar handeln med el och gagnar konkurrensen. skall se till att nätutbyggnad sker med hänsyn tagen till samhällsekonomi, markintrång och miljö. skall också verka för att det finns sådana incitament i nätverksamheten att elkundernas intressen av leveranssäkerhet och kostnadssäkerhet kan tillgodoses. Medel för verksamheten anvisas över statsbudgeten via förvaltnings- anslag (utgiftsområde 24). Verksamheten finansieras genom en årlig nätövervak- ningsavgift som betalas av innehavare av nätkoncession. Avgiften betalas enligt förordningen (1995:1296) om elsäkerhetsavgift och nätövervakningsavgift och motsvarar den årliga beräknade kostnaden för verksamheten som uppgår till ca . Avgiftssystemet trädde i kraft . finan- sierades verksamheten över statsbudgeten via förvaltningsanslag. Av årsredovisning /95 och fördjupade anslagsframställning framgår det att verksamheten vid i stor utsträckning präglats av att beslutade att de nya reglerna för elmarknaden skulle träda i kraft (prop. 1994/95:84, bet. 1994/95:NU40, rskr. 1994/95:141). Enligt det ursprungliga beslutet skulle reformen ha trätt i kraft (prop. 1993/94:162, bet. 1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358). har i sin fördjupade anslagsframställning - 1999 hemställt att verksamheten får fortsätta i oförminskad storlek. Reformen innebär en stor förändring av regelverket för elförsörjningen. Det kommer därför att krävas fortsatt kraftfulla insatser från myndigheten för att övervaka utvecklingen. Regeringen bedömer att verksamheten bör bedrivas med i huvudsak nuvarande inriktning och omfattning. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är nödvändig för en kostnadseffektiv elförsörjning med stabila och rimliga priser. () driver och förvaltar det svenska storkraftnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). harenligt förordningen (1991:2013) med instruktion för bl.a. till uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. skall därvid bl.a. främja forskning inom området kraftöverföring och inom sitt verksamhetsområde svara för den operativa beredskapsplaneringen under kris- eller krigsförhållanden. skall vidare enligt riktlinjer ansvara för driften av storkraftnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. är s.k. systemansvarig myndighet enligt lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). Den ekonomiska styrningen av sker enligt de riktlinjer för styrningen av dåvarande , som beslutade om (prop. 1987/88:49, bet. 1987/88:NU41, rskr. 1987/88:376). Regeringen fastställer bl.a. avkastnings- och soliditetskrav för verket. Från har avkastningskravet för sänkts från på justerat eget kapital till på justerat eget kapital. Soliditetskravet har fastställts till . Verkets drift och investeringar finansieras med inkomster från verksamheten och genom upplåning genom . Investeringarna belastar således inte statsbudgeten. har överlämnat verkets bokslut för till regeringen. RRV har avgett revisionsberättelse utan anmärkning. Regeringen har fastställt bokslutet. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) informerat om Svenska kraftnäts planer att tillsammans med och det polska företaget () i ett gemensamt ägt polskt - svenskt aktiebolag (bolaget för Polen-länken) bygga och sedan förvalta en undervattenskabel mellan och för överföring av likström. pågår förhandlingar mellan intressenterna om bolagets bildande. har inkommit till med en koncessionsansökan för en 600 MW-likströmslänk mellan i och (Polen-länken). Enligt ellagen skall koncessionsansökan för utlandsförbindelse prövas av regeringen. har i enlighet med regeringens förslag beslutat att öka investeringsramen för under innevarande budgetår med till (prop. 1995/96:150, bet. FiU10, rskr. 1995/96:304) för att skapa utrymme för att lämna delägarlån till bolaget för Polen-länken. Enligt beslutet bemyndigades regering- en dessutom att, intill ett sammanlagt belopp om 1 , teckna borgen för lån eller utfärda kreditgarantier till bolag i vilka förvaltar statens aktier eller andelar. Genom beslutet är de finansiella förutsättningarna för Svenska kraftnäts medverkan i projektet klarlagda inför regeringens prövning av en koncessionsansökan. Regeringen beslutar om propositionen 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse, etapp två, i vilken regeringen redovisar sina överväganden om bl.a. ansvarsför- delning och organisation inom energiberedskapsområdet. Enligt regeringens bedömning har de centrala myndighetsuppgifterna inom elberedskapsområdet i såväl fredstid som krigstid ett nära samband med Svenska kraftnäts verksamhet. Ansvaret för elberedskapen i såväl fredstid som krigstid bör därför läggas på . I propositionen redovisar regeringen vidare sin avsikt att införa en offentligrättsligt reglerad avgift för att finansiera den statliga bidragsverk- samheten inom elberedskapens område. Inriktningen är att en sådan avgift skall träda i kraft . För första hälften av bör verksamheten finansieras genom att medel anvisas ur kvarstående medel ur tolfte huvudtiteln anslag E 2. Åtgärder inom energiförsörjningen. har till regeringen lämnat förslag till investerings- och finansieringsplan för perioden - 1999. Förslaget avser affärsverkets investeringar i storkraftnätet och för viss telekommunikation. Investeringarna i storkraftnätet avser enligt förslaget åtgärder för att dels bibehålla en hög driftsäkerhet i de befintliga anläggningarna, dels öka kapaciteten i systemet. planerar investeringsprojekt med syfte att öka överföringskapaciteten mellan och . Den sammanlagda investeringsvolymen för dessa åtgärder beräknas till ca , varav ca faller - 1999. Enligt planeringen skall ett nytt datoriserat system för övervakning och styrning av storkraftnätet utvecklas och implementeras . Kostnaderna för detta beräknas till ca 150 - . Investeringarna i telekommunikationer avser det telekommunikationsnät som erfordras för drift och skötsel av storkraftnätet och kontrollsystem- verksamheten. Kostnaden för detta beräknas till sammanlagt . Vidare har i skrivelse angående verkets medverkan i projektet för Polen-länken angivit att projektet ger upphov till kompletterande investeringar i det svenska storkraftnätet. De beräknas till sammanlagt . Under förutsättning att koncession för lik- strömslänken beviljas fördelar sig dessa investeringar med 30 miljoner , och . har beslutat att öka investeringsramen för under innevarande budgetår med till (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Därmed finns utrymme för att lämna delägarlån till bolaget för Polen- länken. Enligt vad regeringen inhämtat kan projektet för Polen-länken komma att förskjutas i tiden vilket bl.a. kan medföra att frågan om delägarlån till bolaget för Polen-länken aktualiseras först . I syfte att skapa förutsättningar för flexibilitet i detta avseende utökas investerings- och finansieringsplanen för perioden - 1999 med . I händelse av en sådan tidsförskjutning kommer den av beslutade utökningen av investeringsramen för med inte att utnyttjas. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan med tillägg för det investerings- och finansieringsbehov som projektet för Polen- länken ger upphov till, sammanfattas i nedanstående tabell. har gjort bedömningen att det inte finns något upplåningsbehov . Svenska kraftnäts investeringar, m.m., åren 1995 - 1999 (). ---------------------------------------------------------------------- 1996 1997 1998 1999 ---------------------------------------------------------------------- Investeringar, to- 4441 425 600 talt 840 ---------------------------------------------------------------------- Egen finansiering 444 840 425 600 ---------------------------------------------------------------------- Upplåningsbehov 0 0 0 0 ---------------------------------------------------------------------- 1 Utfallsprognos Förslaget till investerings- och finansieringsplan för bygger på verkets långsiktiga investeringsplanering för storkraftnätet inkl. utlandsförbindelserna. Investeringarna avser främst kostnader för länken till och underhållsinvesteringar i det svenska överföringssystemet.Regeringen anser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden - 1999 bör godkännas som en ram för affärsverkets verksamhet. Det bedöms inte finnas behov av någon nyupplåning i för investeringsändamål . bör dock, liksom tidigare, få ta upp riksgäldslån för rörlig kredit inom en ram av . I avvaktan på att en elberedskapsavgift införs, bör den rörliga kreditramen kunna användas för finansiering av beredskapsverksamheten i den mån anslagssparandet från anslaget tolfte huvudtiteln anslaget E 2. Åtgärder inom elförsörjningen inte är tillfyllest. Finansieringen och kostnaderna för elberedskapen bör vara särskilda i Svenska kraftnäts bokföring och redovisning. bör ramen för regeringens bemyndigande att teckna borgen för bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, vara densamma som den nuvarande ramen, . Likaså bör ramen för regeringens bemyndigande att besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde vara oförändrad, . har bemyndigats att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst . Detta bemyndigande bör kvarstå oförändrat. Förslag till statsbudget för Kommunikationer (utgiftsområde 22) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 8 2.1 Förslag till lag om ändring av lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet.................. 8 3 Inledning.................................................. 11 Infrastruktur....................................... 19 4.1 Inledning........................................... 19 4.2 ........................................... 20 A 1. : Administrationskostnader................. 25 A 2. Drift och underhåll av statliga vägar............... 26 A 3. Byggande av vägar................................... 29 A 4. Byggande av länstrafikanläggningar.................. 34 A 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar.... 36 A 6. : Kostnader för registerverksamhet......... 39 4.3 Storstadsöverenskommelserna......................... 42 4.4 ........................................... 48 A 7. : Sektorsuppgifter......................... 51 A 8. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar..... 53 A 9. Nyinvesteringar i stomjärnvägar samt ersättning för vissa kapitalkostnader.............................. 54 4.5 Länsstyrelsernas verksamhet inom vägtrafikområdet... 55 5 B. Sjö- och luftfart................................... 58 5.1 Sjöfart inledning................................... 58 5.2 ...................................... 58 B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål................... 66 B 2. Transportstöd för ........................... 67 B 3. Ersättning till viss kanaltrafik m.m................ 68 B 4. Bidrag till sjöfarten............................... 69 B 5. Övervakning av .......................... 69 5.3 .............. 70 5.4 Luftfart inledning.................................. 71 5.5 ..................................... 73 B 6. Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen. 80 5.6 ............................ 80 Post- och telekommunikation......................... 83 C 1. ............................. 88 C 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden.......... 91 C 3. Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice.................................... 93 C 4. Kostnader förenade med statens ägande i .......................................... 93 C 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m................................................. 94 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m................................................. 96 7.1 Verksamhetens inriktning m.m........................ 96 7.2 Ekonomiska mål och resurser......................... 98 D 1. Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier....................... 101 D 2. Köp av interregional persontrafik på järnväg........ 102 D 3. Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik..................................... 107 D 4. Viss internationell verksamhet...................... 108 D 5. Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst ..................................... 109 8 E. Kommunikationsforskning och meteorologi.............111 E 1. ........ 111 E 2. Kommunikationsforskningsberedningen................. 112 E 3. Bidrag till forskning om el- och hybridfordon....... 114 E 4. ........... 115 E 5. Bidrag till ............................................ 116 E 6. EUMETSAT, WMO och ECMWF............................. 120 9 Särskilda frågor...........................................122 9.1 Konkurrensanpassning för den svenska handelssjöfarten ...........................................122 9.2 Det statliga avgiftssystemet för sjöfartsavgifter...136 9.3 Organisationen av den periodiska fordonskontrollen..150 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att får överföra medel från anslagen : Administrationskostnader och : Kostnader för registerverksamhet till anslaget Drift och underhåll av statliga vägar (anslag A 1., A 6. ), 2. godkänner att en låneram om totalt får användas av för inköp av såväl omsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för broar som ersätter färjor (avsnitt 4.2), 3. godkänner att får belasta anslaget Byggande av vägar med kostnader för ränta och amortering av upptagna lån för väg E 6, delen (anslag A 3. ), 4. godkänner att planeringsramen för Byggande av vägar är 3 för och 3 för (anslag A 3. ), 5. godkänner att planeringsramen för Byggande av länstrafikanläggningar är 1 för och 1 för (anslag A 4. ), 6. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen dels för byggande av , delen kanal-Värmdöleden, inom en utvidgad ram om högst i prisnivån , dels för fortsatt planerings- och föreberedelsearbete och information inom ramen för under samt marklösen inom en utvidgad ram om högst i prisnivån (avsnitt 4.3), 7. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen om för utbyggnad av Götaleden, väg E 6 förbi , Åbromotet samt för fortsatt planerings- och förberedelsearbete och information under inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen, samt bemyndiga regeringen att låta justera utställda garantier för Göte- borgsöverenskommelsen med tillkommande räntekostnader för upptagna lån samt beräknade behov av justeringar för prisökningar i samhället (avsnitt 4.3), 8. godkänner att som statens företrädare på central nivå skall ha ett samlat ansvar för hela järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, framkomlighet, trafiksäkerhet och miljöpåverkan, samt för frågor inom järnvägsområdet som rör fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning och viss tillämpad forsk-nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet, (avsnitt 4.4), 9. godkänner att planeringsramen för Nyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. är 5 för och 5 för (anslag A 9.