prop · GK0361 · 1997-01-01 00:00:00 — 9 Statens deltagande i satellitorganisationerna Regeringens bedömning: Staten bör även fortsättningsvis delta som part i satellitorganisationerna Eutelsat, och . Statens uppgift skall vara att se till att satellitorganisationerna, i första hand , tillhandahåller de tjänster som enligt andra konven- tioner förbundit sig att tillhandahålla. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och ställer sig bakom prome- förslag. framhåller, angående promemorians förslag att avtalet mellan staten och om Telias signatärskap skall förlängas , att staten i avtalet bör tillförsäkras rätt att säga upp avtalet innan treårsperiodens slut när möjligheterna öppnas till anslutning för flera sig- natärer per land och/eller möjligheter ges till direkt tillträde. Skälen för regeringens bedömning: De internationella satellitkon- ventionerna , och Eutelsat har alla formen av mellan- statliga konventioner. Varje konvention är uppdelad på en huvudöver- enskommelse, avsedd att ingås mellan stater, och en driftsöverenskom- melse, avsedd att ingås mellan staterna eller av dem utsedda telekommu- nikationsorgan (signatären). huvudsyfte är att på kommersiell grundval upplåta rymdsektorskapacitet för allmänna internationella tele- kommunikationer mellan alla delar av världen. har till syfte att tillhandahålla en rymdsektor för att förbättra de maritima telekommuni- kationerna. I tjänsteutbud ingår emellertid också land- och aeromobil trafik. Eutelsats huvudsyfte är att tillhandahålla en rymdsektor för internationella allmänna telekommunikationer i . Satellitsys- temet används till för TV-distribution. inträdde i , i och i Eutelsat . Enligt avtalet mellan staten och innehar som signatär rättigheter och skyldigheter enligt de tre konventionernas driftsöverens- kommelser. inträde i motiverades bl.a. (prop. 1971:149, s. 16ff) med satellitteknikens betydelse för att utvidga telekommunika- tionerna till alla delar av världen samt framträdande roll i det internationella samarbetet på telekommunikationsområdet. hade även deltagit i de tidigare provisoriska arrangemangen för satellitsamar- betet. Som skäl till inträdet i angavs bl.a. (prop. 1978/79:166, s. 14ff) att satellittekniken avsevärt kan förbättra sjöfartens telekommunikationer och härigenom förbättra sjösäkerheten och sjö- folkets sociala situation. Vidare var uppfattningen att automatiserad tra- fik bl.a. via satellit kan bidra till att förbättra ekonomin i den pers- onalkrävande kustradiorörelsen. Även industripolitiska skäl och bety- delsen av inflytande i framhölls som motiv för inträde i organi- sationen. Som skäl för inträdet i Eutelsat angavs (prop. 1982/83:173, s. 7f) angelägenheten av att fortsätta det västeuropeiska samarbetet på rymdteknologins område samt framträdande roll i det interna- samarbetet på telekommunikationsområdet och deltagandet i det nära nordiska samarbetet i dessa frågor. Enligt avtalet om överlåtelse av verksamhet mellan staten och innehar rättigheter och skyldigheter som signatär enligt de tre konventionernas driftsöverenskommelser. Avtalet innebär även, om så tillåts av resp. satellitorganisation, att annan operatör ges samma möjligheter som att få tillgång till satellitkapacitet. Diskussioner pågår i samtliga tre satellitorganisationer om att anpassa strukturerna till att bli mer öppna för konkurrens. Proble- met är att organisationerna har omständliga beslutsstrukturer som är anpassade till den snabba och allt mer kommersiellt inrik- tade utvecklingen på området. I diskussionerna belyses även stat- ens/partens framtida roll i organisationerna. Förändrade beslutsstrukturer kan leda till att denna roll blir av mer övervakande karaktär och som garant för bevarande av vissa basfunktioner. Vidare förs diskussioner om att tillåta fler operatörer/signatärer från varje medlemsland samt att även tillåta direkt tillträde till satellitkapacitet för andra operatörer än signatä- ren, dvs. utan krav på medlemskap i organisationen. bör även fortsättningsvis ha intresse av deltagande i de tre satellitorganisationerna. Generellt har staten ett intresse av en väl funge- rande telefonitjänst som medger telefonering till hela världen. Då detta kräver satellitkapacitet har staten ett intresse i att tillförsäkra i verksamma operatörer tillgång till och inflytande i satellitorganisatio- nerna. På sjöfartsområdet har tillträtt den internationella sjösäker- hetskonventionen SOLAS (Safety of Life at Sea) som bl.a. innehåller krav på tillhandahållande av generella radiokommunikationer mellan land och fartyg. Detta upprätthålls bl.a. genom satellitkapacitet via . På luftfartsområdet pågår diskussioner både internationellt och natio- nellt om en övergång från markbaserade navigationshjälpmedel till satel- litbaserade. Staten har ett övergripande intresse av den satellitkapacitet som orga- nisationerna genererar. Detta avser särskilt med avseende på den maritima radiokommunikationen. Mot den givna bakgrunden bör staten även fortsättningsvis delta som part i de tre satellitorganisationerna. Statens uppgift bör vara att tillför- säkra att de tjänster som enligt andra konventioner förbundit sig att tillhandahålla upprätthålls av satellitorganisationerna, i första hand . Detta innebär att staten som part bör koncentrera sitt intresse på organisationernas samhällsuppgift, dvs. den verksamhet som syftar till att tillhandahålla satellitkapacitet som gynnar det allmänna, t.ex. till- gången till radiokommunikation via . bör därmed kunna stödja de förändringar av organisationerna som innebär att strukturerna blir mer anpassade till en kommersiellt in- riktad verksamhet, men där parterna/staterna behåller en övergripande kontroll över organisationernas samhällsuppgift. Denna kontroll bör dock inte gå längre än vad som är fallet. Staten bör även fortsättningsvis tillförsäkra tillträde för minst en svensk signatär per satellitorganisation. I annat fall är det, enligt gällande konventioner, parten som får ta över signatärens roll. Mot bakgrund av organisationernas struktur och att signatärerna är ansvariga för den kommersiella driften av organisationerna, inklusive investeringarna, är det inte lämpligt att staten även har denna roll. Staten har, genom PTS, emellertid övertagit ansvaret för de funktioner av myndighetskaraktär som åvilar signatären, t.ex. godkännande av jordstationer och s.k. koor- dineringsärenden. Regeringen har i avsnitt 6.3 angivit att de telepolitiska målen i huvud- sak bör uppnås genom lagstiftning. Separata avtal mellan staten och ope- ratörer bör därför undvikas. Ett undantag från denna princip är avtal av- seende förvaltningen av ansvaret för åtagandena i satellitorganisatio- nerna. Relationen mellan staten och operatören avseende deltagandet som part resp. signatär i Eutelsat, och är, som framgår av beskrivningen ovan, av sådan karaktär att avtal lämpar sig bättre än föreskrifter från statens sida. Avtalet mellan staten och i denna fråga bör således i huvudsak kvarstå oförändrat. Enligt avtalet förbinder sig att utan särskild er- sättning skriftligen till resp. satellitorganisation anmäla och medge att sådana operatörer som är erkända enligt den internationella telekon- ventionen eller som har tillstånd enligt telelagen ges möjlighet att genom direktkontakt med resp. organisaton träffa avtal om tillgång till efter- frågad satellitkapacitet. Avtalet bör ändras så att även den som tillhan- dahåller anmälningspliktig verksamhet enligt 4 a § kan ges tillgång till satellitkapacitet.Om satellitorganisationernas strukturer förändras kan det även bli aktuellt med direkta avtal mellan staten och andra operatörer. Detta kan påverka avtalet mellan staten och . 10 Post- och uppgifter Regeringens förslag: () skall i högre grad än tidigare fungera som en sektorsmyndighet på teleområdet. PTS skall ha ett övergripande ansvar för att telemarknaderna fungerar ef- fektivt ur såväl konsument- som konkurrensperspektiv. Myndigheten ges därför vidgade befogenheter på ett antal punkter. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Följande remissorgan stödjer promemorians för- slag om utökade och förtydligade tillsynsuppgifter för PTS: Länsrätten i , FOA, RRV, , , , Euro- politan, , , , och . anser att de behov av samordning, tillsyn och rapportering som anges i promemorian är betydligt överdrivna. Någon närmare analys och värdering av utökat myndighetsengagemang på telemarknaden redovisas inte. Handikappförbundens Samarbetsorgan noterar med tillfredsställelse promemorians förslag om PTS tillsyn ur ett användarperspektiv, vilket bl.a. innebär att PTS i sin årliga uppföljning särskilt noga skall granska funktionshindrade personers tillgång till telekommunikationer. Även är positivt till den årliga uppföljningen, liksom det promemorian diskuterar om samhällsåtaganden på teleområdet. är positiv till PTS föreslagna samordningsroll gentemot och . En samordning med Handi- kappombudsmannen saknas dock enligt . PTS anser att möjligheten att yttra sig enligt nuvarande 32 § bör gälla samtliga tvister enligt lagen. Såväl PTS, RRV, Statskontoret och framhåller problemet med PTS resurser för att klara de utökade uppgifterna. anser även att bör tilldelas tillräckliga resurser och kompetens för att klara sina uppgifter snabbt. Enligt Statskontoret har frågan behandlats mycket översiktligt i promemorian. RRV anför därutöver att de årliga rapporteringarna, bl.a. om regionala konsekvenser, inte skall rapporteras i PTS årsredovisning som promemo- rian föreslår. Detta bör göras separat och inte anges knapphändigt i års- redovisningen. RRV har haft anmärkningar på det stora omfånget på PTS årsredovisning och anser att den skall begränsas till att ge en god bild av myndighetens arbete . Statskontoret framhåller såsom en viktig förutsättning för en effektiv tillsyn att de företag som är föremål för tillsyn avkrävs väldefinierade uppgifter om verksamheten. Promemorian analyserar inte hur rapporte- ringskraven bör utformas. anser att promemorian inte ger tillräcklig vägledning beträffande tillsynen över att de särskilda behov som personer kan ha blir tillgodosedda. anser vidare att PTS bör få samma typ av utvidgade befogenheter att föreskriva vad som skall ingå i avtal mellan operatörer avseende åtgärder för funktionshindrade som PTS har vad gäller samtrafiken. anser att handläggningstiderna hos PTS och övriga till- synsmyndigheter måste bli kortare om deras beslut skall ha någon positiv effekt på konkurrensen. anser att det i PTS roll som samordnande sektors- myndighet också bör ingå att driva på det svenska arbetet med europeisk och internationell standardisering på området. Skälen för regeringens förslag: () skall enligt sin nuvarande instruktion främja ett effektivt telesystem enligt fast- lagda telepolitiska mål, främja en sund konkurrens, övervaka prisutveck- lingen samt följa den tekniska utvecklingen. Statsmakterna har fastlagt regionala och sociala mål för teleområdet. Syftet är att utjämna regionala och sociala skillnader mellan invånare i glesbygd och tätort samt mellan olika grupper av människor i samhället. På en konkurrensutsatt marknad är det inte längre en utan flera aktörers skyldighet att bidra till att målen uppnås. uppnås vissa av de telepolitiska målen genom ett avtal mellan staten och . Då de telepolitiska målen i första hand skall uppnås med lagstiftning bör PTS roll som övervakare av uppfyllan- det av de telepolitiska målen stärkas. PTS bör således få rollen som sekt- orsmyndighet på teleområdet med de samordningsuppgifter, utrednings- uppgifter och rapporteringsskyldigheter som detta innebär. Myndigheten bör också få vidgade befogenheter på ett antal punkter, bl.a. skall den på begäran av part meddela beslut enligt lagen vid tvister om villkor för samtrafik. Tillämpningen av telelagen och det nuvarande tillståndssyste- met har inneburit en omfattande tillståndsprövning med i vissa fall långa handläggningstider. revisorer har framfört förslag angående uppföljning av post- och telepolitiska mål (1995/96:RR10). Revisorerna ansåg att återkommande krav på rapporteringar borde föras in i PTS instruktion. Regeringen avser att mot bakgrund härav se över myn- dighetens instruktion. Europolitan anser att något krav på prövningstillstånd inte bör införas i telelagen med hänsyn till den stora betydelse för en operatör som tillsynsmyndighetens beslut kan ha. Prövningstillstånd föreskrivs normalt i mål där beslut av förvaltnings- myndighet skall överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Mål enligt telelagen skiljer sig inte på något väsentligt sätt från andra sådana mål- typer. Regeringen föreslår därför att det i telelagen införs en bestämmelse om att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Av övergångsbestämmelserna framgår att detta krav inte gäller om till- synsmyndighetens beslut har fattats före ikraftträdandet. Regeringen anser att PTS skall vara sektorsmyndighet på teleområdet. Det innebär att följa utvecklingen och bevaka att alla invånare i landet får effektiva telekommunikationer till ett rimligt pris. Myndigheten bör ha ett övergripande ansvar för att telemarknaden fungerar effektivt ur såväl konsument- som konkurrensperspektiv. PTS skall vidare få en samordnande och sammanhållande funktion gentemot och beträffande konsument- och konkurrensfrågor på telemarknaden. Detta innebär bl.a. att PTS skall ta initiativ till regelbundna avstämningsmöten mellan myndigheterna samt ansvara för att kunskap som är baserad på samtliga myndigheters erfarenheter byggs upp över utvecklingen på teleområdet. bör även ha ett övergripande ansvar för information om t.ex. beslut om föreskrifter, tidsplaner för viktiga händelser , eventuella förändringar av frekvensfördelning m.m. I PTS uppgift att följa utvecklingen på telemarknaden ingår också att följa den tekniska utvecklingen vad avser teletjänster samt tjänster på angränsande områden såsom data och media. PTS skall följa den pågå- ende integrationen på tele-, data- och medieområdena, även om den stat- liga regleringen av dessa områden delvis faller utanför myndighetens direkta ansvarsområde. Detsamma gäller arbete. Myndigheten skall vidare informera regeringen om utvecklingen på dessa marknader föranleder behov av ändringar av lagstiftningen eller andra åtgärder från statsmakternas sida. I PTS ansvar ingår att tillgodose totalförsvarets och funktionshindrade personers behov av teletjänster. PTS skall även i fortsättningen säker- ställa detta genom upphandling med medel över statsbudgeten, undantag är vissa beredskapsåtgärder som är till nytta för operatörerna i fredstid. Enligt beredskapsförordningen (1994:242) är PTS funktionsansvarig myndighet för funktionen Telekommunikationer. PTS skall bevaka att alla får tillgång till effektiva telekommunikationer till ett rimligt pris. Bevakningen ur ett användarperspektiv innebär bl.a. att följa upp prisutvecklingen för olika tjänster samt kontrollera att prisregleringen följs. Detta bör ske bl.a. genom uppföljning av upp- handling av tjänster för funktionshindrade personer samt en uppföljning av forskarinsatser liksom de frivilliga insatserna från operatörernas sida. I bevakningen skall vidare ingå att följa upp hur olika abonnentgruppers behov tillgodoses samt särskilt noga granska funktionshindrade personers tillgång till teletjänster. Bevakningen över målet om uthålliga och tillgängliga telekommunika- tioner under kriser och i krig består i bl.a. tillsyn över efterlevnaden av de föreskrifter som PTS får meddela om den fredstida planeringen för totalförsvarets behov av telekommunikationer. Utbudet och kvaliteten på olika tjänster samt eventuella regionala skillnader bör särskilt analyseras och följas upp. Slutligen bör PTS, ur ett användarperspektiv, utvärdera den information som ges kring tjänsterna och i samband med detta sam- råda med angående anmälningar på området. PTS skall även bedriva tillsyn ur ett konkurrensperspektiv. Även fort- sättningsvis bör det ankomma på PTS att i tillsynsarbetet analysera och följa upp de problem som finns för en effektiv och sund konkurrens på telemarknaden och genomföra eller föreslå nödvändiga förändringar i föreskrifter, tillståndsvillkor, lagstiftning m.m. i detta avseende. För att uppnå en effektiv tillsyn är det viktigt att PTS utökar samarbe- tet med övriga myndigheter som har betydelse för telekommunikatio- nerna. Detta gäller särskilt och . har, bl.a. genom de anmälningar som kommer in, betydelsefull kunskap och information om vilka problem de enskilda abonnenterna på teleområdet har. har utöver sin allmänna erfarenhet från fall rörande underprissättning och annat missbruk av dominerande ställning också värdefull information om tvister m.m. mellan företag i telefrågor. Genom ett utökat och bredare samarbete med dessa myndigheter ska- pas möjligheter för PTS att effektivisera tillsynsarbetet. PTS bör bl.a. mer aktivt ta del av utredningar av förhållanden som ligger bakom de anmälningar på teleområdet som inkommer till resp. . PTS bör även bistå resp. i deras arbete med sina kunskaper om telemarknaden och telesystemet som helhet. En viktig del i en effektiv tillsyn är att inhämta tillförlitlig och relevant information. Den nuvarande telelagen ger tillsynsmyndigheten rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Denna befogenhet blir än viktigare i samband med att tillsynsmyn- digheten enligt förslagen i avsnitt 7.2 skall ha tillgång till information avseende principerna för kostnadsberäkningar för samtrafik, standard- priser och villkor, medlingsärenden samt avtal mellan två parter. Utöver den löpande tillsynen av att televerksamhet bedrivs i enlighet med lagen och med tillståndsvillkoren skall PTS även analysera konkurrens- situationen på olika delmarknader samt avrapportera detta till regeringen. En särskild betoning bör läggas på befintliga eller nya svårigheter eller hinder för marknadstillträde. Detta arbete bör bedrivas i samarbete med . PTS skall vidare kräva insyn i samtliga samtrafikavtal och granska dessa. Om PTS finner villkor i avtalen som misstänks strida mot konkur- renslagen skall detta anmälas till . Teknikutvecklingen och dess implikationer på konkurrenssituationen skall noga följas. Sär- skilt noga bör utvecklingen på de delar av marknaden som inte är kon- kurrensutsatta i någon nämnvärd grad bevakas. PTS uppgifter avseende funktionshindrade personers behov gäller tjänst- er som är av speciell vikt för funktionshindrade personers tillgång till effektiva telekommunikationer. Speciellt viktiga tjänster är t.ex. num- merupplysningstjänster samt förmedling av texttelefoni. Myndigheten organiserar även den standardiseringsgrupp som har till uppgift att öka medvetenheten och kunskapen om funktionshindrade personers behov vid standardisering av teletjänster och terminaler samt säkra att handi- kappaspekterna beaktas i det nationella och internationella standardise- ringsarbetet. Vid behov kan PTS även fortsättningsvis upphandla biträde från främst och Informationstekniska standardise- ringen (ITS). Uppgiften som funktionsansvarig myndighet innebär bl.a. ansvar för samordning av beredskapsförberedelser. PTS skall även fortsättningsvis upphandla beredskapsåtgärder som långsiktigt leder till en minskad sår- barhet för samhället i en krigssituation och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Myndigheten skall planera efter dialog med de vikti- gaste avnämarna: Försvarsmaktens högkvarter, Överstyrelsen för civil- beredskap (ÖCB), Militärbefälhavarna () och Civilbefälhavarna (). Även i fortsättningen skall PTS ha dialoger med teleoperatörena angående vilka sårbarheter som finns inom funktionen och hur de kan åtgärdas i samband med utbyggnad av nät och i samband med teknikbyte. Liksom tidigare ansvarar ÖCB för att lämna förslag samt vid behov fö- reslå ändringar i gränsdragningen mellan funktioner och myndigheters ansvar om avvägning mellan funktioner till regeringen. PTS skall förse regeringen med de uppgifter och den information som krävs enligt instruktion, regleringsbrev och särskilda uppdrag. Riksda- gens möjligheter att långsiktigt styra utvecklingen förutsätter en löpande information från regeringen om hur de telepolitiska målen uppfylls. PTS skall i enlighet med revisorers förslag (RR 1995/96:RR10 s. 47) , i samband med årsredovisningen, rapportera till regeringen regionala konsekvenser av avregleringen på teleområdet med avseende på servicegrad, prisutveckling och tjänsteutbud. I samband med sin års- redovisning skall PTS även lämna en redovisning avseende klagomål som allmänheten framfört till operatörerna samt en värdering av de olika typer av klagomål som framförts till operatörerna samt omfattningen av dessa klagomål. PTS bör särskilt ange omfatt- ningen av de klagomål som är relaterade till de regionala och sociala målen. Inom totalförsvars- och handikappområdena skall PTS redo- göra för resultatet av upphandlingsarbetet. Redovisningen skall innehålla en analys av utfallet av upphandlingen och en beskrivning av de eventu- ella ändringar som gjorts med anledning av utvecklingen. Riksrevi- sionsverket (RRV), Statskontoret samt PTS har i sina remissvar framhål- lit att de nya uppgifter myndigheten åläggs torde medföra ett ökat resurs- behov. Regeringen har i sitt förslag till förvaltningsanslag till PTS prop. 1996/97:1, utgiftsområde 22, tagit hänsyn till de utökade uppgifter myn- digheten kommer att få i och med ändringarna av såväl telelagen som postlagen 11 Författningskommentar 11.1 Förslaget till lag om ändring i telelagen (1993:597) 1 § Paragrafen innehåller definitioner av vissa begrepp som används i lagen. Definitionen av mobil teletjänst förtydligas på så sätt att den avser tjänst där abonnentanslutningen tillhandahålls via radio i en mobil nätanslut- ningspunkt. Därigenom tydliggörs att begreppet inte omfattar s.k. fast radioaccess, dvs. där en fast nätanslutningspunkt upprättas med hjälp av radio i accessnätet. Med telenät avses liksom tidigare en anläggning som är avsedd för förmedling av teletjänster. Ett telenäts omfattning kan variera högst avsevärt. Under definitionen faller exempelvis även enstaka stationer, som drivs av en operatör i syfte att tillhandahålla teletjänster genom samtrafik med andra operatörer. Ett och samma fysiska nät kan också innehålla delar av olika (logiska) nät för olika ändamål. Vad som skall betraktas som ett nät eller en del av ett nät i lagens mening får avgö- ras i det enskilda fallet. Någon skillnad för lagens tillämpning torde be- dömningen härav inte medföra. Någon definition av vad som utgör ett allmänt tillgängligt telenät före- slås inte i detta lagstiftningsärende. Begreppet som sådant finns definie- rat i tjänstedirektivet (90/388/EEG). Därmed avses telenät, vari tele- tjänster eller nätkapacitet tillhandahålls allmänheten. Med begreppet all- mänheten avses inte nödvändigtvis alla och envar, utan tillgängligheten kan vara begränsad av objektiva omständigheter, t.ex. till ett geografiskt område, en viss marknad eller viss kategori användare. Begreppet nätkapacitet definieras i enlighet med Lagrådets förslag som överföringskapacitet i telenät eller del därav och avser detsamma som det tidigare använda uttrycket fasta teleförbindelser. Genom den nya benämningen markeras tydligare att begreppet omfattar alla former av överföringskapacitet i telenät: allt från större sammanhängande system till enstaka förbindelser samt även rent fysiska ledningar utan elektronisk utrustning, s.k. svart fiber. Den ändrade terminologin föranleder en änd- ring även i definitionen av televerksamhet. Det bör understrykas att någon saklig ändring inte är avsedd. I televerksamhet ingår liksom tidi- gare förmedling av telemeddelanden såväl för egen som för annans räkning. Den särskilda definitionen av hyrd förbindelse avser att inom begrep- pet nätkapacitet urskilja sådana förbindelser, som regleras särskilt i ONP- direktivet om förhyrda förbindelser (92/44/EEG).