prop · GK03155 · 1997-01-01 00:00:00 — 13. huruvida den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmännas bekostnad, 14. huruvida den registrerade är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad, 15. huruvida den registrerade vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en annan liknande inrättning, 16. förekomsten av ansökan om annan förmån än sådan som faller under tillämpningsområdet för SofrL och den tidsperiod för vilken förmånen begärs. Regeringen kan enligt ett bemyndigande i lagen genom förordning ytterligare begränsa innehållet i ett socialförsäkringsregister. I ett socialför- säkringsregister får slutligen, med vissa begränsningar, anges försäk- ringskassas, RFV:s och domstols beslut i ärenden, huruvida beslutet har överklagats och i övrigt uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter, om uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Sambearbetning får ske mellan socialförsäkringsregister Uppgifter till ett socialförsäkringsregister får hämtas från ett annat sådant register. Detta får ske om inte regeringen begränsar denna möjlighet genom föreskrifter i en förordning. Vidare får ett socialförsäkringsregister tillföras vissa uppgifter från ett sjukförsäkringsregister. Det gäller sådana uppgifter som enligt SjfrL får lämnas ut på ADB-medium till RFV för t.ex. verkställighet av beslut om utbetalnining av en förmån. Som förutsättning för att uppgifterna skall få tillföras ett socialförsäkringsregister gäller dock att regeringen har föreskrivit att detta får ske. Det är också möjligt att tillföra ett sjukförsäkringsregister uppgifter från ett socialförsäkringsregister. Regeringen kan emellertid föreskriva begränsningar av denna möjlighet. En begränsning i möjligheterna att sambearbeta socialförsäkringsregister med varandra och att sambearbeta socialförsäkringsregister och sjukför- säkringsregister med varandra följer därav att det för det register som mottar uppgifterna måste gälla sådana regler om registerinnehåll att detta register kan registrera de uppgifter som tas emot. Ett socialförsäkringsregister kan också tillföras uppgifter från andra personregister Ett socialförsäkringsregister kan också, till följd av föreskrifter i lag eller förordning eller beslut av Datainspektionen, tillföras uppgifter från andra personregister än socialförsäkringsregister och lokala sjukförsäkringsregister. Exempel på sådana register är 1. aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister, 2. folkbokföringsregister enligt lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, 3. skatteregister enligt lagen (1980:343) om skatteregister, 4. register hos över häktade och intagna i krimi- nalvårdsanstalt, 5. register över totalförsvarspliktiga hos . har registeransvaret för socialförsäkringsregister som förs särskilt för eller dess lokalkontor. Försäkringskassorna och RFV har gemensamt registeransvaret för register som förs gemensamt för alla försäkringskassor och RFV. Den enskilda ansvar avser behandlingen av uppgifter hos . För register som förs särskilt för RFV är verket registeransvarigt. Skyldigheten enligt 10 § datalagen (1973:289) att på begäran lämna en registrerad person besked om de uppgifter om honom som finns i ett socialförsäkringsregister som förs gemensamt för de allmänna försäkringskassorna och RFV ankommer på verket. Terminalåtkomst till register m.m. Den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister har terminal- åtkomst till registret. Reglerna om terminalåtkomst innebär att varje försäkringskassa, såväl centralkontor som lokalkontor, har terminalåtkomst till de register som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV. RFV har också terminalåtkomst till de register som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV. Regeringen kan föreskriva begränsningar i terminalåtkomsten för ett register som förs särskilt för en försäkringskassa eller för lokalkontor hos . Ett register kan t.ex. vara inrättat så att det förs för sig av ett lokalkontor inom . Terminalåtkomsten kan i ett sådant fall begränsas till lokalkontoret. Försäkringskassorna kan få terminalåtkomst till ett register som förs särskilt för RFV, om regeringen föreskriver det. Även Statens löne- och pensionsverk samt Kommunernas pensionsanstalt får ha terminalåtkomst till ett socialförsäkringsregister i den utsträckning som regeringen föreskriver det. Terminalåtkomsten får bara avse uppgifter som behövs för att kunna handlägga ärenden om utbetalning av socialförsäkringsförmåner och avtalspensionsförmåner. I SofrL föreskrivs tystnadsplikt för den som hos Kommunernas pensionsanstalt tar befattning med uppgifter i ett socialförsäkringsregister. Tystnadsplikten gäller uppgifter om enskilds ekonomiska och personliga förhållanden. För Statens löne- och pensionsverk gäller enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) samma sekretess som för RFV och försäkringskassorna. Uppgifter får lämnas ut på ADB-medium under vissa förutsättningar Uppgifter i ett socialförsäkringsregister får lämnas ut på ADB-medium endast om det följer av lag eller förordning eller om uppgiften skall användas för forskning eller framställning av statistik. Ett exempel på en förordning som innehåller bestämmelser om utlämnande av uppgifter är förordningen (1995:1016) om bostadsbidragsregister. För användningen av sökbegrepp gäller vissa begränsningar Som sökbegrepp får inte användas uppgifter huruvida någon får eller har fått vård eller försörjning på det allmännas bekostnad eller är häktad eller intagen på kriminalvårdsanstalt eller av annan orsak har tagits om hand på det allmännas bekostnad. Om det är nödvändigt för att avhjälpa fel som har uppkommit till följd av brister i ett datorprogram får dock dessa uppgifter användas som sökbegrepp. Övriga uppgifter i ett socialförsäkringsregister får användas som sökbegrepp endast om det behövs för tillämpning av lag eller förordning eller för rättelse, tillsyn, uppföljning, utvärdering, urval för forskning eller framställning av statistik. Regeringen får föreskriva ytterligare begränsningar av användningen av sökbegrepp till skydd för den personliga integriteten. Gallringsfristen är i princip tio år En uppgift i ett socialförsäkringsregister skall gallras efter det att den registrerades eller efter den som regeringen föreskriver. En uppgift skall dock bevaras i registret om den fortfarande har betydelse för handläggningen av ett ärende som enligt lag eller förordning ankommer på försäkringskassorna eller RFV. I lagen finns ett bemyndigande som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från gallringsskyldigheten i syfte att bevara ett urval av material för forskningens Den registeransvarige skall se till att allmänheten får information om registret SofrL innehåller en bestämmelse om att den som är registeransvarig för ett socialförsäkringsregister skall se till att allmänheten på ett lämpligt sätt får information om registret. Informationen skall innehålla en beskrivning av de uppgifter som registret får innehålla samt upplysning om 1. ändamålet med registret, 2. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret, 3. rätten att få registerutdrag och rättelse enligt datalagen (1973:289), samt 4. de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret. Som nämnts i det föregående trädde SofrL i kraft . Lagen innebär att ett socialförsäkringsregister endast får föras om regeringen genom en förordning har beslutat att inrätta registret. Datainspektionens möjlighet att meddela tillstånd till inrättande och förande av sådana register har därmed upphört. För att möjliggöra en önskvärd övergång från register som grundas på tillstånd till register som grundas på förordning infördes övergångsvis en bestämmelse om att de register som för lagens ikraftträdande fanns inrättade på grundval av Datainspektionens tillstånd skulle få föras intill utgången av . Denna tidpunkt har sedan förlängts, senast till utgången av (prop. 1996/97:69, bet. 1996/97:SfU2, rskr. 1996/97:87). 4.4 Registerförordningar som utfärdats med stöd av lagen om socialförsäkringsregister 4.4.1 Förordningen (1995:1016) om bostadsbidragsregister Förordningen (1995:1016) om bostadsbidragsregister trädde i kraft . Förordningen ersatte motsvarande tidigare förordning och har anpassats till SofrL. I förordningen föreskrivs att de allmänna försäkringskassorna och RFV med hjälp av ADB skall föra ett gemensamt bostadsbidragsregister. Försäkringskassorna får använda registret för handläggning av ärenden enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. RFV får använda registret för verkställighet av beslut i bostadsbidragsärenden och för handläggning av ärenden om överklagande av sådana beslut. Förordningen innehåller i övrigt bestämmelser om registerinnehåll, sam- bearbetning, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, gallring samt ett bemyndigande för RFV att meddela ytterligare verkställighetsföreskrifter. 4.4.2 Förordningen (1996:825) om register för reglering av vissa vårdkostnader mellan EES-länder I förordningen föreskrivs att allmänna försäkringskassa med hjälp av ADB skall föra ett register för administrationen av återbetalning av kostnader för vårdförmåner enligt artikel 95 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 av om tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Förordningen trädde i kraft . Registret får användas för handläggning av ärenden om återbetalning av kostnader för vårdformer enligt angivna artikel 95. Förordningen upptar i övrigt bestämmelser om bl.a. vilka uppgifter registret får innehålla, om terminalåtkomst och om sambearbetning, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, gallring samt verkställighet. 4.4.3 Förordningen (1996:1037) om register för vissa bidrag till barn Förordningen (1996:1037) om register för vissa bidrag till barn trädde i kraft . I förordningen föreskrivs att de allmänna försäkringskassorna och RFV med hjälp av ADB skall föra ett gemensamt register för vissa bidrag till barn. De allmänna försäkringskassorna får använda registret för handläggningen av ärenden enligt 1. lagen (1947:529) om barnbidrag, 2. lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 3. lagen (1986:738) om bidrag vid adoption av utländska barn, 4. lagen (1996:1030) om underhållsstöd. RFV får använda registret för verkställighet av beslut i ärenden enligt de angivna lagarna och för handläggning av ärenden om överklaganden av sådana beslut. Förordningen innehåller i övrigt bestämmelser om registerinnehåll, sam- bearbetning, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, gallring och verkställighet. 4.4.4 Förordningen (1997:144) om återbetalningsregister I förordningen föreskrivs att de allmänna försäkringskassorna och RFV skall med hjälp av ADB föra ett gemensamt register för återbetalningsärenden. Registret får användas för handläggning av ärenden om återbetalning av sådana förmåner och ersättningar som omfattas av 2 § SjfrL eller 1 § SofrL. Förordningen upptar i övrigt bestämmelser om vilka uppgifter registret får innehålla, sambearbetning, utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehandling, gallring och verkställighetsföreskrifter. Förordningen träder i kraft . 4.5 Förordningen (1994:1544) om bostadstilläggsregister Enligt förordningen (1994:1544) om bostadstilläggsregister får RFV och de allmänna försäkringskassorna föra ett bostadstilläggsregister. Förordningen trädde i kraft . Den är ännu inte anpassad till SofrL. får användas för RFV:s och försäkringskassornas handläggning av ärenden enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer och lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär pension. Registret får vidare användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering och framställning av statistik beträffande sådana ärenden. Registret får dessutom användas av Statens löne- och pensionsverk och och dess kommunala motsvarighet för handläggning av ärenden om utbetalning av socialförsäkringsför- måner och samordning av avtalspensionsförmåner. I övrigt regleras i förordningen vilka uppgifter registret får innehålla, i vilken utsträckning sambearbetning med andra personregister får ske, i vad mån utlämnande av uppgifter på ADB-me- dium får äga rum, när gallring skall företas och vilken information om registret som skall ges till den som ansöker om bostadstillägg. 5 Bakgrunden till att det finns två registerlagar En utvecklingslinje inom socialförsäkringen har varit att i princip all individinriktad handläggning skall decentraliseras till försäkringskassornas lokalkontor. Syftet med decentraliseringen har varit dels att höja effektiviteten i ärendehandläggningen och förbättra servicen för allmänheten, dels att skapa förutsättningar för försäkringskassorna att aktivt arbeta för att främja rehabilitering och motverka uppkomsten av långvariga sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Inriktningen på ADB-stödet för ärendehandläggningen inom socialförsäkringen har därför varit att i första hand tillskapa lokala sjukförsäkringsregister genom vilka handläggare skulle få tillgång till nödvändiga uppgifter på ADB-medium. Utgångspunkten var att lokala sjukförsäkringsregister skulle ha inrättats vid samtliga försäkringskassor /92. Utredningen om socialförsäkringsregisterlag, som tillsattes (Dir. 1990:59), delade mot denna bakgrund in sitt arbete i två etapper. I den första etappen, som redovisades i betänkandet SOU 1991:9 Lokala sjuk- försäkringsregister, lämnades förslag till reglering av lokala sjukförsäk- ringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. För att den uppgjorda tidsramen skulle kunna hållas, dvs. att ett nytt datasystem skulle vara i drift på alla lokalkontor över hela landet , ansåg utredningen att de lokala registren endast borde omfatta sjukförsäkringsärenden och således inte föräldraförsäkringsärenden. I den andra och avslutande etappen lämnade utredningen i betänkandet Socialförsäkringsregister (SOU 1993:11) förslag till författningsreglering för de centrala dataregistren inom socialförsäkringsområdet. Vid remissbehandlingen av utredningens förslag om lokala sjukförsäk- ringsregister ansåg flera remissinstanser att frågan om lokala sjukförsäk- ringsregister borde samordnas med en reglering av de centrala registren. Regeringen ansåg emellertid för sin del att en reglering av de lokala registren inte borde anstå i avvaktan på att övriga register inom socialförsäkringsområdet blev reglerade. Skälen till detta var att det mot bakgrund av de nya bestämmelserna om rehabilitering som införts i lagen (1962:381) om allmän försäkring var viktigt att uppbyggnaden av lokala register kunde komma i gång så snart det var praktiskt möjligt. På grundval härav och då skyddet för den enskildes integritet i samband med registrering av uppgifter i de lokala registren enligt regeringens mening borde förstärkas genom att man i en särskild lag reglerade frågor som hängde samman med integriteten, lade regeringen i proposition 1992/93:193 fram förslaget till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Lagförslaget antogs av (bet. 1992/93:SfU19, rskr. 1992/93:366). Vid remissbehandlingen av utredningens betänkande om socialförsäkringsregister framfördes den uppfattningen att de lokala sjukförsäkringsregistren borde inordnas i den föreslagna lagstiftningen. I propositionen med förslag till lag om socialförsäkringsregister (prop. 1994/95:8) konstaterade emellertid regeringen att hade tagit ställning till innehållet i lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Det fanns därför enligt regeringen då inte skäl att göra någon ändring såvitt avsåg den författningstekniska regleringen av de lokala sjukförsäkringsregistren (prop. 1994/95:8 s. 18). Vid riksdagsbehandlingen av propositionen berördes inte denna fråga särskilt (bet. 1994/95:SfU3, rskr. 1994/95:60). 6 Kritiken mot nuvarande reglering 6.1 Synpunkter framförda av () I samband med arbetet på att bygga upp de lokala sjukförsäkringsregistren och socialförsäkringsregistren har RFV påtalat att systemet med två registerlagar som inte är kongruenta men avsedda för samma socialförsäkringsadministration medför negativa konsekvenser i flera avseenden. Det skapas bl.a. problem med gränsdragning mellan lagarna och pedagogiska problem när det gäller att föra ut kunskaperna om vilka regler som gäller. Vidare är det en stor skillnad i behörigheten att besluta om registrens förande. I det ena fallet beslutar försäkringskassorna vilka register som skall få föras. I det andra fallet ankommer det på regeringen att besluta detta. Vidare har RFV framhållit att hänsynen till den enskildes integritet gör sig lika starkt gällande över hela socialförsäkringsområdet, vare sig det är fråga om sjukpenning, handikappersättning, förtidspension, tillfällig föräldrapenning eller någon annan förmån. Detta utgör också enligt verket ett motiv för att inte ha en uppdelad lagstiftning utan en lagstiftning som är gemensam för hela socialförsäkringsområdet. Ett förhållande som enligt RFV påverkas av att det finns två olika regis- terlagar inom socialförsäkringen är kompetensförsörjningen. Såväl den personal som utvecklar nya system som personal som tillämpar system som är i drift måste ha gedigna kunskaper om registerlagarna och dessutom kunna förstå de konsekvenser lagarna har för ADB-systemen och därigenom också för handläggningen av ärenden. 6.2 Rapport från () Regeringen gav () i uppdrag att kartlägga förekomsten av fusk med förmåner och bidrag av social karaktär. gav regeringen i uppdrag att även kartlägga omfattningen av fusk beträffande arbetslöshetsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd. RRV har redovisat resultatet av kartläggningarna i rapporten 1995:32 FUSK - systembrister och fusk i välfärdssystemen. De områden som i första hand har varit föremål för kartläggning är förtidspension, arbetslöshetsersättning, kontant arbetslöshetsstöd, bidrags- förskott, underhållsbidrag, bostadsbidrag, sjukpenning och tillfällig för- äldrapenning. Vidare har RRV studerat bl.a. förekomsten av dubbla ersättningar från olika bidragssystem. Av rapporten framgår att RRV bedömer att effekterna av fusk, överutnyttjande och systembrister uppgår till avsevärda belopp . RRV har i rapporten lämnat en rad förslag till åtgärder för att komma till rätta med fusket. En grundläggande förändring som förordas av RRV är att en myndighet som administrerar ett bidrag får en i lag preciserad rätt att få tillgång till de uppgifter om ekonomiska och andra förhållanden som behövs för att det skall vara möjligt att avgöra om förutsättningarna och villkoren i övrigt för bidraget är uppfyllda vid beslutstillfället och under bidragets löptid. Detta kan enligt RRV röra sig om uppgifter om vilka bidrag som en sökande i övrigt uppbär. Ett par av RRV:s förslag tar sikte på användningen av ADB. Enligt RRV bör sålunda de myndigheter som hanterar ekonomiska ersättningar och bidrag till enskilda ges en författningsreglerad rätt att inrätta och föra personregister på ADB för kontroll. Vidare bör myndigheterna ges rätt att sambearbeta uppgifter i personregister på ADB såväl inom som mellan myndigheter, om uppgifterna behövs för verksamheten. 7 modell för en ny registerstruktur inom socialförsäkringsadministrationen har () bedrivit ett arbete med att lägga fast förutsättningarna för att förnya bl.a. den tekniska infrastrukturen och modeller för lagring och åtkomst av data. Detta arbete är en följd av att man inom socialförsäkringsadministrationen har antagit en för RFV och försäkringskassorna gemensam IT-strategi. Resultatet av detta arbete utgör grunden för de nya tillämpningssystem för pensioner och dagersättningar som RFV börjat bygga. En rationell och effektiv hantering av socialförsäkringen förutsätter enligt RFV att man i dagens systemutveckling kan skapa vissa gemensamma system för automatisk databehandling som kan utnyttjas inom samtliga förmånsslag. Ett sådant "modultänkande" medför att såväl systemutvecklingskostnader som förvaltningskostnader kan sänkas högst väsentligt. Med ett sådant system blir det också enklare och billigare att tillgodose de krav på snabba förändringar i förmånssystemen som riksdag och regering ofta ställer. En förutsättning för att kunna genomföra moduler i systemutveckling är enligt RFV att det finns en gemensam och flexibel registerlagstiftning för hela 7.2 Behovet av nytt registersystem RFV har framhållit att det för användaren ofta numera är irrelevant huruvida uppgifter lagras lokalt eller centralt. Från en teknisk och systemmässig utgångspunkt är det däremot väsentligt att ganska tidigt bestämma var olika uppgifter skall lagras. Önskemålet är att kunna konstruera ADB-systemen så att de blir både flexibla och robusta. Systemen kommer att behöva förändras , , som de beräknas kunna vara i drift. Olika delar i systemen kommer också att leva olika . I de befintliga datasystemen lagras och hanteras samma uppgifter eller bearbetade uppgifter från samma källa på en mängd olika ställen. En sådan ordning är enligt RFV svår att underhålla på ett effektivt sätt. En rationell datahantering förutsätter att vissa uppgifter - grunduppgifter - lagras endast på ett ställe. Via länkar kan sedan uppgiften göras åtkomlig för alla tillämpningssystem där den behövs. Detta är ett grundläggande önskemål från RFV:s sida när det gäller datastrukturer och databaser för de nya ADB-systemen inom socialförsäkringsadministrationen. Det behövs särskilda lager för grunduppgifter där sådant som inkomst, arbetsgivare, familjeband, adress etc. lagras en gång för användning i alla applikationer inom socialförsäkringsadministrationen. I andra delar lagras data om försäkringsärendena. Dessa delar är länkade till de särskilda lagren för grunduppgifterna. Det är enligt RFV lämpligt med central lagring av uppgifterna, dvs. att lagringen sker på ett ställe i . Det bildas där ett heltäckande datalager för socialförsäkringen. På grund av de många länkarna kommer en hel del trafik att förekomma inom datalagret. Det bör därför vara "nära" mellan grunduppgifterna och försäkringsinformationen. RFV har framhållit att en avsevärd mängd av de utbetalningar som görs inom socialförsäkringsadministrationen sker helt automatiskt. För automatprocesserna skall även i fortsättningen uppgifterna i ett centralt datalager kunna användas. Alla upgifter skall finnas tillgängliga. Automatprocesserna läser data och skapar nya data i lagret. All kontakt mellan handläggare och datalagret skall enligt RFV ske under strikt behörighetskontroll. För en viss handläggare finns definierat en eller flera roller som han eller hon får ikläda sig. Rollen innebär tillgång till data för handläggning av vissa ärenden för en viss grupp försäkrade. Gruppen försäkrade kan avgränsas som de som bor inom ett lokalkontors område, men det går också att göra avgränsningen mer flexibel och förfinad, t.ex. så att rehabilitering av en stor arbetsgivares anställda kan handläggas på ett och samma kontor, oavsett till vilket lokalkontor respektive anställd hör. De anställdas övriga försäkringsärenden kan däremot enligt verket som vanligt styras inom de verksamhetsområden där de är bokförda. Likaså kan man i glesbygd styra ärenden av ett mindre frekvent slag till ett enda kontor, så att experthandläggningen kan koncentreras till färre ställen. Arbete på försäk- ringskassan kan innebära att man arbetar med ett och samma försäkringsslag eller att man handlägger en bred räcka försäkringsslag. På riktigt små kontor arbetar alla med allt. De roller som definieras måste därför tillåtas variera avsevärt. Visionen är enligt RFV att man skall ha all den information tillgänglig som behövs för att handlägga de ärenden som ingår i ens arbetsuppgift.