prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har i regleringsbrev angivit hur stor del av resp. sakanslag som får användas för förvaltningskostnader. Den nya anslagsmodellen innebär att verkets samtliga förvaltningskostnader kommer fr.o.m. att belasta ett anslag, nämligen det för förvaltningskostnader och att de programanslag som administrerar belastas endast med utbetalningar till t.ex. företag, organisationer och forskare. Det gör det lättare att få överblick över och styra kostnader. Det ställer större krav på redovisning och uppföljning i syfte att redovisa den totala resursåtgången. Anslaget Förvaltningskostnader för har tillförts medel från flera anslag som administrerar. En preciserad förteckning görs nedan. Regeringen avser att noga följa upp belastningen på och användningen av förvaltningsanslaget. Det bör särskilt påpekas att den förändrade anslagsmo- dellen inte innebär att antalet personer verksamma vid kommer att öka som en direkt följd av omläggningen. Anslaget A 2. Småföretagsuveckling under UO 24. Näringsliv har minskats med . Anslaget D 1. Teknisk forskning under UO 24. Näringsliv har minskats med . Anslagen A 1. Regionalpolitiska åtgärder, A 2. Regionala utvecklingslån och A 6. Transportbidrag under UO 19. Regional utveckling och utjämning har minskats med sammanlagt . Under UO 21. Energi har anslaget A 1. Vissa åtgärder för effektivare an- vändning av energi minskats med ; Anslaget A 3. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och har minskats med och anslaget B 1. Energiforskning minskats med . Totalt har alltså överförts till anslaget : Förvaltningskostnader. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Regeringen anser att det inte finns skäl att ändra| | de övergripande mål som gäller för . | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 353 268 tkr | | | | Övrigt | | Inkomster från avgifter för koncessionsärenden skall redovisas | | under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande utgifter täcks | | från ramanslaget. har upprättat årsredovisning för /95. har tidigare informerats om att RRV haft invändningar mot och att åtgärder vidtagits som bedöms komma att avhjälpa de påtalade bristerna. arbetar bl.a. aktivt med kvalitetssäkring. föreslog i sitt betänkande att ett särskilt energiverk skulle bildas. Ställning kommer att tas till förslagen i den energipolitiska propositionen som avses föreläggas . Överväganden om olika verksamhetsområden redovisas i anslutning till resp. avsnitt, dvs. småföretagsutveckling, teknisk forskning och utveckling, regional utveckling och energi. anför i sin fördjupade anslagsframställning att det behöver förstärka resurserna för det omfattande EU-arbetet inom så gott som alla . anser det vara väsentligt att öka det svenska deltagandet i olika program och aktiviteter så att kan dra nytta av den samverkan som sker inom EU:s ram och jämfört med andra länder nå upp åtminstone till en volym på svensk medverkan som motsvarar BNP- andel. anser att nya resurser bör tillföras för detta. Regeringen har vid sin beräkning tagit viss hänsyn till synpunkter främst vad gäller forsk- ning och utveckling. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU:18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslags- nivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing och ny anslagsmodell. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. 1994/95 Utgift 175 4151 Anslagssparande 52 535 1995/96 Anslag 241 550 Utgiftsprognos 277 257 därav 1996 124 368 1997 Förslag 106 393 1998 Beräknat 99 062 1999 Beräknat 99 062 1 Beloppen anges i tusental kr. Syftet med verksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inom små- företagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande småföretag ökar. Från anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information, rådgivning och finansiering genom AB:s regionala utvecklingsbolag, dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet, bl.a. inom områdena in- ternationalisering, design och innovationsfrämjande åtgärder. Teknisk forskning och utveckling har för innevarande budgetår beräknats medel för bl.a. stöd till teknikbaserad affärsverk- samhet, s.k. såddkapital. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 106 393 tkr | | | | Övrigt | | Från anslaget förs vissa resurser för att finansiera för-| | valtningskostnader. Till anslaget förs resurser för att | | finansiera verksamhet med s.k. såddkapital. Regeringen bedömer att resultaten av verksamheten under det senaste verk- samhetsåret har varit tillfredsställande. Bl.a. har haft över en miljon telefonsamtal med etablerade och potentiella företagare, över 200 000 andra företagskontakter och ca 70 000 uppdrag för små och medelstora företag. Vidare har bl.a. medverkat till att 1 000 företag fått mer kvalificerade styrelser och att 3 500 företagare har fått en bredare utbildning. Inom ramen för sin finansieringsverksamhet har lämnat ut lån med hög risk till ca 2 000 företag på totalt , vilket har lett till att bankerna lånat ut . väntas fördubbla sin utlåning . Antalet särskilda nyföretagarlån har sedan starten uppgått till drygt 5 000 och medverkat till i genomsnitt fyra arbets- tillfällen per nytt företag. Motsvarande siffror för lån till kvinnliga före- tagare är 2 500 lån och ca två nya arbetstillfällen per företag. har inom området såddfinansiering gett service vid över 6 000 tillfällen och behandlat nästan 650 ansökningar om olika former av stöd. Inemot 50 nya företag har startats med hjälp av sådant innovationsstöd. Dessutom har i sin telefonservice till nyetablerare "Startlinjen" gett upplysningar vid ca 17 000 samtal. Inom ramen för sitt samlade programansvar för småföretagsutveckling har bl.a. gett ut skrifter och varit medarrangör i ett antal kontaktmässor och därmed vidgat kunskaperna om den inre marknaden och verkat för ökade kontakter mellan svenska och andra europeiska företag. Genom Euro Info Center-verksamheten har på en tolvmånadersperiod ca 2000 företag fått information och råd gällande EU och europamarknaden. har tagit initiativ till en förbättrad uppföljning och utvärdering av olika program, efter synpunkter från såväl RRV som . har förordat en väsentlig ökning av resurserna på området småföretagsutveckling. Till anslaget förs ca av anslaget . Teknisk forskning och utveckling för verksamhet med s.k. såddkapital. Därutöver beräknas anslaget tillföras medel i form av amorteringar m.m. till följd av utestående sådd- kapital. uppgår sådana inbetalningar till ca . föreslog i sitt betänkande Kompetens och kapital (SOU 1996:69) bl.a. att ytterligare skulle tillföras verksamheten med såddkapital. Regeringen avser att ta ställning till utredningens förslag. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparingar och överföring. Under /96 återfinns under anslaget medel för att täcka kostnader för bl.a. konsultupphandling och bidrag till vissa organisationer. Dessa kostnader definieras som förvaltningskostnader och medel för detta ändamål tillförs förvaltningsanslag. Ett belopp uppgående till överförs därför till anslaget A 1. Regeringen bedömer att effektiviseringar kan vidtas så att verksamheten kan fortsätta på en tillfredsställande nivå trots en viss minskning av tillförda medel. Regeringen avser att för , med medel som står till regeringens förfogande, tillföra verksamheten vissa medel för näringspolitiska insatser i olika regioner. För innevarande budgetår har anvisats på ett särskilt anslag för Främjande av kvinnors företagande. Medlen disponeras av för lån till kvinnliga företagare. föreslog att skulle avsätta utökade resurser för detta ändamål. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om att staten i särskilda s.k. ägardirektiv i samband med bolagsstämman har anmodat att avsätta en ram för sådan långivning på totalt lägst . Vidare föreslog att i sin rådgivning bör rikta särskild uppmärksamhet mot företag som drivs av invandrare. Regeringen har i de särskilda ägardirektiven anmodat att speciellt ta hänsyn till invandrarföretagen. Stöd till kooperativ utveckling 1994/95 Utgift 6 5001 Reservation 900 1995/96 Anslag 9 750 Utgiftsprognos 9 750 därav 1996 7 635 1997 Förslag 6 500 1998 Beräknat 6 500 1999 Beräknat 6 500 1 Beloppen anges i tusental kr. Det övergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa småföretag genom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som ges om andra företagsformer. Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskifter om detta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges dels till kostnadsfri information och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, dels kooperativa projekt. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ för kontakt och dialog med kooperationen. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att hela anslaget har tagits i anspråk. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslaget kommer att förbrukas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 6 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Merparten av stödet fördelas till tjugo kooperativa utvecklingscentra som finns geografiskt utspridda i landet. Utvecklingscentrumen sprider information om den kooperativa företagsformen samt ger stöd och råd till personer som vill starta kooperativa småföretag. Antalet utvecklingscentra har stadigt ökat . har gett regeringen tillkänna att de kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andra företagsformer. Regeringen tillkallade därför en särskild utredare med uppgift att kartlägga behandlingen av olika företagsformer och föreslå åtgärder för att uppnå likvärdiga förutsättningar mellan kooperativa och andra företagsformer. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan (SOU 1996:31). Betänkandet har remissbehandlats. har tidigare utvärderat stödet till kooperativ utveckling. Utvärderingen visar att stödet har mycket positiva effekter som till låga kostnader ger arbetstillfällen. Regeringen avser nu att göra en samhällsekonomisk studie för att ytterligare belysa effekterna av en satsning på kooperativt företagande. Regeringen bedömer att anslagsnivån för och skall vara oförändrad. 1994/951 Utgift 97 4192 Anslagssparande 4 987 1995/96 Anslag 99 000 Utgiftsprognos 103 987 därav 1996 58 809 1997 Förslag 81 374 1998 Beräknat 80 911 1999 Beräknat 82 814 1 Anslaget Styrelsen för Sverigebilden. 2 Beloppen anges i tusental kr. Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, . Det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög att- raktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. De utgifter som belastar anslaget är dels utgifterna för myndigheten, dels utgifterna för marknadsföringsbolaget beträffande de av staten och turist- näringen gemensamt finansierade marknadsförings- och informationsinsatserna och dels vissa återstående utgifter avseende avvecklingen av Styrelsen för Sverigebilden. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för verksamheten inom turistområdet som an-| | gavs turistpolitiska beslut bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 81 374 tkr | -------------------------------------------------------------------- beslutade om inriktningen och utformningen av turist- politiken (prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). En ny myndighet, Turistdelegationen, inrättades med uppgift att samordna olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveckling och utveckla samverkan mellan staten, regionala organ, kommuner och näringen. bildades ett av staten och turistnäringen gemensamt ägt bolag, , med uppgift att svara för övergripande marknadsföring och information utomlands av som turistland. Turistdelegationen har på regeringens uppdrag utarbetat ett handlingsprogram för utveckling av svensk turism. Handlingsprogrammet syftar till att starta en utvecklingsprocess där alla intressenter inom turismen känner sig omfattade av och delaktiga i programmets strategier och förslag. En sådan process kan på lång sikt skapa nya arbetstillfällen i en av världens mest expansiva näringar. Fem arbetsgrupper med allsidig representation har deltagit i programarbetet, nämligen IT-gruppen, produktgruppen, marknadsföringsgruppen, kompetensutvecklingsgruppen samt marknadsinformationsgruppen. har i en skrivelse till regeringen hemställt om ett anslag på till marknadsföring och utveckling av Sve- rige som resmål. I skrivelsen anförs att en gemensam kraftsamling i marknadsföringen av som resmål kommer att bidra till att värna och utveckla den svenska välfärden och medverka till att regeringens mål om halverad öppen arbetslöshet skall kunna uppnås. Eftersom verksamheten har startat, , saknas grund för att göra en samlad bedömning av verksamheten. Mot bakgrund av Turistdelegationens handlingsprogram för utveckling av svensk turism och den hemställan som inkommit från drar regeringen följande slutsatser. Det övergripande målet för turistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turist- näring, bör ligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som Turistdelegationen utarbetat utgör en god grund för det fortsatta arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. De förslag som lagts fram i programmet om rese- och turistindustrins arbetsvillkor och turismens allmänna basförutsättningar bör behandlas i andra sammanhang. Regeringens proposition om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) innefattar förslag om en ökad statlig satsning på internationell marknadsföring av som turistland. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed för till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas utgifterna preliminärt uppgå till . Beräk- ningen utgår från att nivån skall vara densamma som för . beräknas utgifterna preliminärt uppgå till . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 1994/951 Utgift 19 3062 1995/961 Anslag 4 000 Utgiftsprognos 4 143 därav 1996 - 4 0723 1997 Förslag 12 500 1998 Beräknat 12 000 1999 Beräknat 6 000 1Anslagen Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. och Räntestöd m.m. till varvsindustrin. 2Beloppen anges i tusental kr. 3Inkomsterna överstiger utgifterna. Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kost- nader dels för att infria statliga garantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. (upphävd 1987:424), dels för bidrag till . Sådana bidrag täcker till viss del förluster i anledning av sådana garantier - enligt förordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond (upphävd 1987:894) - som utvecklingsfonderna hade beslutat 1983 (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, bet. 1983/84:NU8, rskr. 1983/84:94). Eventuella bidrag betalas fr.o.m. till . Från anslaget Räntestöd m.m. till varvsindustrin täcks kostnader för utbe- talningar till följd av tidigare fattade beslut om stöd enligt förordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering eller motsvarande äldre bestämmelser. fattas inga nya beslut om stöd. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 12 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från dessa två tidigare anslag görs inte längre. Anslagen bör slås samman till ett anslag som för bör beräknas till . Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen 1994/95 Utgift 15 0001 1995/96 Anslag 15 000 Utgiftsprognos 15 000 därav 1996 10 000 1997 Förslag 15 000 1998 Beräknat 15 000 1999 Beräknat 15 000 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 15 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida ansvaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värden som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall därför även i fortsättningen äga AB kanalbolag i vilket kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagisering har förvaltningen av aktierna i överförts från till Kammarkollegiet. Fr.o.m. förvaltar Närings- och aktierna i . Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. Totalt har sålunda anvisat för upprustning och drift av kanalen budgetåren 1992/93-1995/96. Även för bedöms vara tillräckligt för att klara av nödvändig upprustning och drift av kanalen inför kommande säsong. Preliminärt bedöms denna nivå vara tillräcklig . Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 1994/95 Utgift -6 066 2291, 2 1995/96 Anslag 1 Utgiftsprognos 38 000därav 199625 500 1997 Förslag 25 000 1998 Beräknat 25 000 1999 Beräknat 25 000 1 Beloppen anges i tusental kr. 2 Inkomsterna överstiger utgifterna. Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 25 000 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget disponeras av regeringen för förvaltning av företag med| | statligt ägande i enlighet med vad regeringen förordar. Anslaget inrättades i samband med beslut (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) att bemyndiga dåvarande regeringen att sälja statens aktier m.m. och delar av verksamheten inkl. fast egendom i vissa angivna företag. Anmälan har också gjorts till att anslaget utnyttjas även för de bolag där annat särskilt bemyndigande föreligger. Kostnaden för omstrukturerings- samt försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att i förväg beräkna varför varje budgetår /92-1995/96 anvisat ett förslagsanslag om . Regeringen har i proposition 1995/96:141 föreslagit att anslaget får användas för att täcka kostnader för åtgärder i enlighet med det bemyndigande för förvaltning av statligt ägda företag som redovisats. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Regeringen fick genom detta beslut bemyndigande att vidta åtgärder beträffande åtta nämnda företag. Kostnader för förändringar av ägandet, omstrukturering resp. åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott får belasta anslaget. An- slaget får disponeras för åtgärder i anslutning till det nya bemyndigandet, dock vad gäller kapitalinsatser högst i sådan omfattning att den faktiska belastningen kommer att motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. Regeringen föreslår att anslaget därutöver får disponeras för vissa övriga direkta kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av statligt ägda bolag för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder. Regeringen föreslår att anslaget vidare får disponeras för vissa kostnader som kan uppkomma som följd av försäljning av aktier m.m. enligt beslut om privatisering av vissa statligt ägda bolag (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). För sådana kostnader skall resp. departement redovisa finansiering med motsvarande belopp. revisorer har i sitt förslag till 1994/95:RR3 angående rapporten av föreslagit att regeringen får i uppdrag att utvärdera privatiseringsprogrammet och att redovisa resultatet för . beslöt i enlighet med revisorernas förslag. Regeringen avser att initiera ett forskningsprojekt med inriktningen att studera de statligt ägda företagens roll i den industriella utvecklingen. Därvid kommer erfarenheterna från det 1991-1994 genomförda privatiseringsprogrammet att beaktas. Regeringen kommer i skrivelsen 1996/97:20 att redovisa utvecklingen för företag med statligt ägande. Redogörelsen har utvidgats jämfört och inkluderar en översikt över resultaten, utdelningarna, förändringarna i ägarstrukturen m.m. Avgifter till vissa internationella organisationer 1994/95 Utgift 17 7741, 2 Anslagssparande 1 478 1995/96 Anslag 31 340 Utgiftsprognos 32 280 därav 1996 24 044 1997 Förslag 24 329 1998 Beräknat 24 329 1999 Beräknat 24 329 1 Beloppen anges i tusental kr. 2Anslagen Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. och Internationell råvarulagring under tredje huvudtiteln samt anslaget Avgifter till vissa internationella organisationer under tolfte huvudtiteln. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 24 329 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget disponeras för svenskt deltagande i ett antal | | internationella organ på det närings- och handelspolitiska | | området. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden.