prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Högskolans utbildning och forskning En fortsatt utbyggnad av de mindre och medelstora högskolorna är avsedd att bl.a. främja högskolans tredje uppgift. En väl avvägd fördelning av lärosäten över hela landet ökar högskolans möjligheter till kontakter med omvärlden. och högskola och den kunskap de besitter har stor betydelse för den regionala utvecklingen och för rekrytering av högutbildad arbetskraft till regionens företag. Väl utvecklade kontakter utanför den akademiska världen är nödvändiga för att högskolan skall kunna utforma utbildning och forskning efter hela samhällets behov. Högskolan är också för sin egen utveckling beroende av influenser utifrån. En god kontakt med det övriga arbetslivet ger högskolans forskare insyn i de aktuella problem och frågeställningar företag och andra organisationer har och ökar därmed forskningens möjligheter att besvara angelägna frågor. Universiteten och högskolorna bör därför spela en större roll som mottagare av erfarenheter och problem utifrån. En modell för ömsesidigt utbyte av kunskap mellan forskare och arbetsliv är s.k. forskningscirklar t.ex. med fackliga företrädare. Där kan forskningsresultat föras ut som forskare ges impulser och får del av erfarenheter. Samarbete med det övriga arbetslivet underlättar studenternas förberedelser för arbetslivet och förutsättningarna för företagen att rekrytera personer med adekvat utbildning. Ett exempel på en utbildning där arbetslivet till och med tar ansvar för delar av själva utbildningen är den s.k. COOP-utbildningen vid /, som innebär att teori och praktik varvas. Det allt ökande behovet av återkommande utbildning för redan yrkesverksamma ställer krav på ökad samverkan mellan högskolan och det övriga samhället. Fortbildning och vidareutbildning bör i ännu högre utsträckning planeras och genomföras i samarbete med företag, myndigheter och andra organisationer. Direktnytta för allmänheten En viktig del av den tredje uppgiften är att varje lärosäte informerar den egna regionen om möjligheten att vända sig till högskolan för information av olika slag. Storföretagen har ofta väl utvecklade kontakter med såväl svenska som utländska lärosäten. Högskolan bör därför särskilt arbeta för att underlätta för den egna regionens företag, framför allt för de mindre och medelstora företagen, att utveckla sina kontakter med den akademiska världen. Högskolan har kunskap om bl.a. EU, informationsteknologi och forskningens resultat som är av stort värde för företag och organisationer. Lärosätena har också en unik kontaktyta med and- ra delar av samhället och med lärosäten utomlands. Högskolan bör därför avsätta resurser för att sprida kunskap till regionens företag och för att underlätta för dessa att själva vända sig till högskolan med sina frågor. Högskolan har ett ansvar för att underlätta för såväl privatpersoner som företag och andra organi- sationer att hitta fram till information. Högskolans bibliotek har en viktig funktion när det gäller informationsför- sörjningen till regionen. För folkbildningen är det därför väsentligt att uni- versitet och högskolor avsätter tillräckliga resurser för biblioteken och att biblioteken även är öppna för allmänheten. I såväl den forskningspolitiska pro- positionen (prop. 1996/95:5) som i den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3) föreslår regeringen flera åtgärder rörande informationsteknologi och bibliotek. Dessa åtgärder syftar till att skapa ett avgiftsfritt nationellt bib- liotekssystem som skall ge den informationssökande den information han eller hon behöver oavsett bostadsort. Landets universitets- och högskolebibliotek och det svenska universitets- och högskoleväsendets gemensamma datanät (SUNET) har centrala roller i denna strategi. Högskolan bör fungera som en stödpunkt för det omgivande samhället vad gäller användningen av informationsteknik och nyttjande av den infrastruktur som finns uppbyggd inom högskoleväsendet (avsnitt 5.8). Rekryteringen av nya grupper till högskolan bör främjas. Varje lärosäte bör aktivt verka för att stimulera intresset för högskolestudier i det egna närom- rådet t.ex. genom direktsamarbete med grund- och gymnasieskolor. Av särskild vikt är att detta sker bland grupper med svag studietradition och i områden med låg utbildningsnivå. Detta är också ett viktigt inslag i kampen mot arbetslösheten. Erfarenheter visar på vikten av kontakt mellan högskolans och gymnasieskolans lärare. Genom besök på högskolan av samtliga elever vid gymnasieskolan eller genom att unga högskolestudenter får i uppdrag att informera eleverna vid den gymnasieskola där de själva har studerat får gymnasieelever oavsett bakgrund en möjlighet att bekanta sig med högskolan. Högskolan bör även bjuda in t.ex. värnpliktiga, arbetslösa och invandrare till informationsträffar. Företag och fackliga organisationer på orten bör engageras i rekryteringsarbetet genom att informera sina anställda om de ökande kraven på kompetens och informera om för- delarna med högre utbildning. Högskolan har ett särskilt ansvar att ta till vara den kompetens studerande som har invandrat har samt att hjälpa och stödja studenter med annat modersmål än svenska. Högskolan bör vidare ta ett större ansvar för att motverka arbetslivets upp- delning i kvinno- respektive mansdominerade yrken. Det innebär att lärosätena måste anstränga sig ytterligare för att i samband med rekrytering bryta upp- delning i kvinno- och mansdominerade utbildningar. Det är av stor vikt att fler kvinnor väljer att studera teknik och att fler män studerar inom lärar- och vårdutbildningarna. Särorganisationer under universitet och högskolor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den affärsdrivande verksamheten vid | | Datacentral (UDAC) skall avvecklas genom försäljning eller på | | annat lämpligt sätt. bemyndigar regeringen att vidta | | nödvändiga åtgärder för denna avveckling. Skälen för regeringens förslag: Genom granskning och på andra sätt har framgått att det har förekommit att statliga universitet och högskolor utan statsmakternas tillstånd har använt statliga medel för att bilda bolag och stiftelser och i dem driva verksamhet med anknytning till högskolan. Enligt 9 kap. regeringsformen ankommer det emellertid på riksdag och regering att besluta om användningen av statliga medel. Av detta följer att myndigheter under regeringen inte utan statsmakternas tillstånd får använda statliga medel till att bilda aktiebolag eller till annat engagemang i privaträttsliga associationer. Det har från statsmakternas sida ett flertal gånger uttalats att ett sådant förfarande inte kan accepteras (se t.ex. prop. 1992/93:100 bil. 1 s. 93 f.). Regeringen har låtit kartlägga förekomsten av olika privaträttsliga engagemang under universitet och högskolor. Av kartläggningen framgick att de flesta engagemang ingåtts utan att tillstånd från statsmakterna inhämtats. Regeringen har uppdragit åt universitet och högskolor att ompröva sina engagemang och komma in med utredningar som visar att eventuella kvarstående engagemang överensstämmer med bl.a. de riktlinjer som angivits i beslut om former för statlig verksamhet (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). Redovisningarna skall ha inkommit till regeringen . I detta sammanhang har inlämnat en redovisning av verksamheten vid (UDAC), som är en del av . UDAC har en affärsdrivande del som huvudsakligen säljer dataprodukter och datatjänster till universitet och högskolor, samt till företag och organisationer inom den offentliga sektorn. Den affärsdrivande verksamheten särredovisas med egen resultat- och balansräkning. Därmed är den affärsdrivande verksamheten särskild från myndighetsdelen inom UDAC. Den affärsdrivande verksamheten vid UDAC, som är en del av , bedrivs i konkurrens med dataföretag på marknaden. Verksamheten kan knappast betraktas som en angelägenhet för staten. UDAC har även kritiserats för att vara konkurrenshämmande eftersom verksamheten bedrivs inom myndighet. Av redovisning framgår att den affärsdrivande delen av verksamheten vid UDAC har nått en sådan omfattning och inriktning att kundkretsen i allt väsentligt kommit att ligga utanför universitets- och högskolesektorn. Tjänsteproduktionen är likartad med andra dataföretag på marknaden. Verksamhetens inriktning och omfattning har tagit sådana former att den är att betrakta som ett statligt åtagande och inte ska bedrivas inom myndigheten. Olika alternativ för avveckling, genom försäljning eller på annat sätt av den affärsdrivande delen av UDAC skall utredas. Den högre utbildningen och forskningen kännetecknas av ett omfattande internationellt samarbete. Samarbetet bedrivs på alla nivåer. De svenska universiteten och högskolorna har egna bilaterala samarbetsavtal med lärosäten över hela världen. Forskare samarbetar även inom ramen för internationella organisationer såsom , där de svenska forskningsråden är medlemmar. Multilateralt samarbete på utbildnings- och forskningsområdena med medverkan av regerings- och myndighetsföreträdare sker inom ramen för bl.a. EU, , , och . Det internationella forskningssamarbetet behandlas närmare i forskningspropositionen (Forskning och samhälle, prop. 1995/96:5, avsnitt 3.13). 5.10.1 EU-samarbete inom högre utbildning Det europeiska multilaterala samarbetet när det gäller högre utbildning sker framför allt inom ramen för EU:s utbildningsprogram . och högskolor har även bilaterala avtal och andra kontakter med europeiska universitet utanför de nätverk som finansieras av EU. är ett sammanhållet program för hela utbildningsväsendet - från förskola till högskola. Programmet genomförs -1999 och har en budget om . Delprogrammet inom Sokrates-programmet finansierar framför allt studentutbyte men även olika aktiviteter som främjar den europeiska dimensionen inom undervisningen vid de deltagande ländernas lärosäten. Antalet svenska studenter som med hjälp av studerar vid universitet och högskolor i andra EU-länder har ökat kontinuerligt och uppgick /95 till 2 800. Antalet utländska Erasmusstipendiater vid svenska lärosäten uppgick till cirka 2 200. Fr.o.m. /98 kommer nya samarbetsformer att tillämpas inom Erasmus- programmet. Bidrag kommer att knytas till avtal som sluts mellan ett lärosäte och (s.k. institutional contracts) till skillnad från , då varje ämnesnätverk inom universitet och högskolor haft separata avtal med kommissionen. Inom ramen för dessa kontrakt kommer stöd att ges för vissa nya slag av samarbetsprojekt, såsom gemensam utveckling av kursplaner på olika nivåer. Ett annat nytt inslag i Erasmus-programmet är stödet till samarbetsprojekt som bedrivs av universitet och högskolor i ämnen av gemensamt intresse, s.k. tematiska nätverk. Erasmus-programmet, som funnits som ett självständigt program innan det integrerades i det övergripande Sokrates-programmet, får bedömas vara en mycket värdefull och framgångsrik del av det europeiska samarbetet. Programmet har på ett väsentligt sätt medverkat till att stimulera det europeis- ka studentutbytet och samverkan mellan universitet och högskolor i . Beto- ningen på ömsesidighet ger en balans i samarbetet. Programmets struktur med avtal mellan institutioner, framöver mellan lärosäten, leder till att kontakt- vägar och nätverk skapas på många olika nivåer och ämnesområden. Bland EG-projekt inom den högre utbildningen utanför Sokrates-programmet kan nämnas ett flerårigt pilotprojekt rörande metoder för kvalitetsutvärdering, som avslutades . Projektet har för svensk del kommit lämpligt i tiden och kunnat utnyttjas i det pågående nationella utvecklingsarbetet på området. Avtal om utbildningssamarbete mellan och respektive EU och har trätt 1996. Samarbetet är inriktat på högre utbildning och eftergymnasial yrkesutbildning. EU:s utbildningssamarbete med länder i samt med republikerna i det forna bedrivs till stor del inom ramen för programmet Tempus, som ingår i EU:s särskilda biståndsprogram för dessa stater. prioriterar sådana Tempus-projekt som berör lärosäten i . Tempus-programmet är nu inne i sin andra fas, som skall avslutas . EU- kommissionen har emellertid föreslagit att programmet skall förlängas . deltagande i Tempus har inte finansierats via den svenska medlemsavgiften till EU, såsom fallet är med övrigt utbildningssamarbete, utan via ett särskilt anslag under åttonde huvudtiteln. För har medel beräknats för redan påbörjade Tempus-projekt under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Fr.o.m. kommer medverkan i Tempus att helt finansieras via medlemsavgiften till EU. Högre utbildning och forskning intar en viktig plats i de regionalpolitiska utvecklingsprogram som bedrivs med finansiering från . I arbetet med de svenska programmen för deltar universitet och högskolor i respektive region mycket aktivt. Övriga frågor medlemsskap i den Europeiska unionen (EU) har ökat behovet av kvalificerade tolkar och översättare i de stora europeiska språken. kommer att inneha ordförande-skapet i EU. En översyn bör göras av behoven av tolkar och översättare, dels utifrån medlemsskapet i EU, dels utifrån det kommande ordförandeskapet. Regeringen bedömer att samarbetet med länder inom är av central betydelse för hela regionens utveckling. Universitet och högskolor har, med bistånd av de medel som ställts till förfogande för samarbete inom detta område, utvecklat ett gott och omfattande bilateralt samarbete med länderna kring . Regeringen avser att uppdra åt att utvärdera hur lärosätena har använt dessa medel och vilka resultat som har uppnåtts så att de nya tillkommande resurserna kan användas på bästa sätt. I satsningen på utbildnings- och forskningssamarbetet ingår även bland annat lektorer i svenska språket som placeras vid utländska lärosäten av . Regeringen har i propositionen En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25) föreslagit att medel skall avsättas för ett intensifierat samarbete kring under 1997-1999. En av huvudinriktningarna i satsningen är att uppmuntra svenska studenters studier i och att uppmuntra baltiska, polska och ryska studenters studier i . Beredningen angående fördelningen av dessa medel, som uppgår till , pågår . Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 5.10.4) att vissa medel skall avsättas för svenska gästlärare/gästforskare bland annat i de baltiska staterna. I denna proposition (avsnitt 5.5.1) föreslår regeringen även att medel skall utgå för en professur i polska språket och litteraturen vid . Vidare kommer den nystartade (avsnitt 5.4.2) bland annat ha utbildning och forskning med inriktning mot länderna kring . Högskoleutbildningen på (avsnitt 5.4.3) har redan verksamhet med denna inriktning. För det fortsatta Östersjösamarbetet planeras en kraftsamling. Regeringen har i propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222) föreslagit att en avsätts för att ytterligare stärka samarbetet, bland annat kunskapsutbytet. (utbildnings- och forskningsministrarna) undertecknade en överenskommelse om tillträde till högre utbildning på samma villkor för utbildningssökande från de nordiska länderna. Överenskommelsen innebär också att länderna kalenderårsvis betalar varandra viss ersättning för de studenter från det egna landet som studerar i ett annat nordiskt land. har undantagits från denna bestämmelse. Enligt överenskommelsen skall varje land betala ersättning för av det antal studenter från det egna landet som läser i ett annat land. Den årliga ersättningen per student är . skall godkänna storleken av den ersättning vart och ett av de fyra länderna skall betala. Betalningen mellan länderna skall avräknas som en minskning eller ökning av deras andel av den årliga budgeten för . Överenskommelsen träder i kraft efter det att samtliga undertecknande länder har godkänt den, dock tidigast . Antalet studenter som kommer till från övriga nordiska länder överstiger betydligt antalet svenska studenter som väljer att läsa i ett annat nordiskt land. Efter den avräkning som ovan nämnts kommer således den slutliga kostnaden för andel av Nordiska ministerrådets budget - att bli något lägre än vad som beräknats under anslaget B 2. under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. Avräkningen sker emellertid i efterhand och beloppet som skall komma till godo kan komma att variera . Regeringen föreslår att beloppet från och med skall föras bort från anslaget B 2. 5.10.4 Gästforskare/gästlärare utomlands -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Som ett led i internationaliseringen av | | svensk högre utbildning och forskning skall unga svenska | | akademiker med lägst docentkompetens inom humaniora och | | samhällsvetenskap beredas tillfälle att | | tjänstgöra vid ett utländskt universitet. Skälen för regeringens förslag: Det är ett svenskt intresse att kunskaperna om vårt land utökas, breddas och fördjupas. Undervisningen om , svenska förhållanden och svenska språket har i många länder beskurits av ekonomiska skäl. Undervisningen i skandinavistik har i allt större utsträckning kommit att omfatta andra områden än rent språkliga, såsom samhälls- och kulturförhållanden. Det är därför angeläget att forskare och lärare, främst med humanistisk och samhällsvetenskaplig inriktning, bereds möjligheter att verka vid utländska lärosäten. De skall ha ett särskilt uppdrag att undervisa om , svenska förhållanden och svenska språket men skall i sin forskning och övrig verksamhet knytas till en lämplig institution vid det aktuella lärosätet. Därigenom kommer möjligheterna till fördjupade undervisnings- och forsknings- kontakter mellan svenska och utländska forskare att väsentligt förbättras. Det bidrag som regeringen föreslår avser att bekosta lönemedel för de svenska forskarna/lärarna. De mottagande utländska universiteten skall svara för övriga kostnader. Regeringen avser att ge uppdrag att närmare utforma administrationen av bidragen för svenska gästforskare/gästlärare vid utländska universitet. I uppdraget skall även ingå att utvärdera stödet. Regeringen föreslår att ett belopp om för anslås . Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Utredningen om uppföljningen av högskolereform har i sitt betänkande Reform och förändring (SOU 1996:21) bland annat behandlat principer för tilldelning av resurser till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt vissa andra organisations- och ledningsfrågor. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om En förändrad tjänsteorganisation för lärare vid statliga universitet och högskolor (Dir. 1996:3). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringen avser att återkomma till beträffande dessa frågor i en proposition om högskolans ledningsstruktur och tjänsteorganisation. 5.12 Anslagstekniska frågor m.m. 5.12.1 Anslagsberäkningar för universitet och högskolor I det följande återfinns samlat per lärosäte de anslag som detta disponerar. Ett nytt högskoleanslag har tillkommit, nämligen B 42. Resurser för forskning och forskarutbildning vid de mindre och medelstora högskolorna samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna har beräknats under ett gemensamt anslag B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Anslagen för grundutbildning består av dels ett takbelopp, dvs. den högsta möjliga ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer som kan erhållas, dels ersättning för särskilda åtaganden, vilket dock inte alla lärosäten erhåller. Utöver takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden inkluderar vissa lärosätens anslag dessutom ersättning för extraordinära lånekostnader för investeringar i anläggningstillgångar. har efter förslag av regeringen (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:UbU7, rskr. 1995/96:304 samt prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:UbU7, rskr. 1995/96:194) beslutat att anvisa resurser för tillfälliga utbildningssatsningar av arbetsmarknadsskäl . Utbildningssatsningarna avser /97 och resurser för dessa tillfälliga utbildningssatsningar har beräknats för berörda universitet och högskolor och ingår i respektive lärosätes takbelopp. Detsamma gäller även resurser för de tillfälliga språkplatserna som upphör efter utgången av . Medel för de s.k. NT-utbildningarna, som kommer att pågå under framöver, har beräknats inom ersättningen för särskilda åtaganden. Resurser för 15 000 nya platser (avsnitt 5.3.2) har beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår i takbeloppen. För de lärosäten som erhållit nya examensrätter har inga ytterligare resurser beräknats med anledning av den tilldelade rätten. De besparingar som tidigare beslutat om av statsfinansiella skäl (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) uppgår till prisläge. Av dessa besparingar har beräknats på grundutbildningsanslagen och på fakultetsanslagen. Resterande del av besparingarna har gjorts genom minskade takbelopp för och de universitet som berörs av den tidigare beslutade dimensioneringsminskningen avseende läkar- och tandläkarutbildningen (prop. 1993/94:150 bil. 8, bet. 1993/94:FiU20, rskr. 1993/94:456). Besparingen på grundutbildningsanslagen innebär att dessa reduceras med undantag för anslagsmedel till konstnärliga och idrottsliga utbildningar som reduceras med hälften, dvs. (avsnitt 5.3.2.3). Besparingen på fakultetsanslagen innebär att dessa reduceras . Därtill kommer ytterligare en besparing motsvarande som tas ut för att finansiera vissa reformer inom forskningen. Sammantaget innebär detta att fakultetsanslagen har reducerats . Besparingarna på grundutbildnings- och fakultetsanslagen har beräknats på anslagen i deras helhet inklusive angivna resursökningar. Utöver dessa besparingar har såväl grundutbildningsanslagen som fakultetsanslagen reducerats med anledning av den nedan redovisade justeringen av ersättning för hyror (avsnitt 5.12.4). Såväl grundutbildnings- som forskningsanslagen har pris- och löneomräknats . Övriga anslagsförändringar framgår under respektive anslag. För samtliga universitet och högskolor anges under respektive avsnitt ett beräknat anslagsbelopp (i löpande priser) . Dessa anslags- belopp är beräknade exklusive de av beslutade besparingarna för . De beslutade besparingarna för , som för grundutbildningen uppgår till totalt i 1995/prisläge samt för forskningen uppgår till totalt i 1995/prisläge, har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. för . Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen för med förslag till hur dessa besparingar skall fördelas på respektive lärosätes anslag. I inledningen till utgiftsområde 16 har regeringen redovisat att en besparing om skall tas ut . Denna besparing redovisas nu rent beräkningstekniskt under anslaget B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Regeringen genomförde i anslagsberäkningarna av /96 en nedjustering av medlen för lokalkostnader i anslagen med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden. Denna nedjustering kommer att fortsätta tills dess att medlen för lokalkostnader inom anslagen minskat med i förhållande till nivån /95. I och med förslagen i denna proposition har två tredjedelar av den totala nedjusteringen om skett. Regeringen avser att följa upp om en motsvarande faktisk minskning av hyreskostnaderna kommer att kunna uppnås i samband med att universitet och högskolor omförhandlar sina hyresavtal. Principen om full kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet vid universitet och högskolor har i praktiken inte tillämpats, framförallt inte för verksamhet som betalas av andra statliga myndigheter och då speciellt inte vad gäller lokalkostnader. I budgetpropositionen 1993/94:100, bil. 9, föreslog rege- ringen att medel skulle överföras från universitet och högskolor till forsk- ningsråden för att principen skulle kunna tillämpas; förslaget bifölls av riks- dagen.