prop · GK0330 · 1997-01-01 00:00:00 — Som utredningen har nämnt kan en fastighetsägare vilja byta ut ett äldre, ut-tjänt kylskåp mot ett nytt. Det nya kylskåpet har vanligen en högre standard än det gamla redan genom att det är nytt. I praktiken är det ofta inte möjligt att ersätta ett gammalt kylskåp med ett nytt med exakt samma standardnivå som det gamla. Installationen av det nya kylskåpet skulle därför kunna anses som en sådan standardförbättrande åtgärd som inte får utföras utan godkännande eller tillstånd. Såsom sagts omfattar emellertid hyresgästinflytandet, vad gäller standardhöjande åtgärder, en-bart åtgärder som har en inte endast obetydlig inverkan på bruksvärdet. Den begränsningen medför att hyresvärden inte hindras från att vidta smärre för- bättringsåtgärder i samband med sedvanligt underhåll, t.ex ut-byte av ett gammalt uttjänt kylskåp mot ett jämförbart modernt sådant. Det är i och för sig utan betydelse om en standardhöjande åtgärd vidtas fristående eller i samband med att det utförs sedvanliga reparationer. Ofta vill hyresvärden utföra standardhöjande åtgärder som sedvanliga underhålls- och reparationsarbeten utförs. Det är nämligen ofta av prak-tiska och ekonomiska skäl förmånligt för en fastighetsägare att i samband med t.ex. stambyte rusta upp eller bygga om badrum och kök. En sådan upprustning är i allmänhet att se som en standardhöjande åtgärd. Även om det i teorin kan uppstå gränsdragningsproblem mellan vad som är standardhöjande och vad som är icke-standardhöjande åtgärder, torde det, som utredningen har anfört, normalt inte uppstå några praktiska tillämpningssvårig- heter. Vid tveksamhet bör hyresvärden se till att åt-gärden har godkänts av den berörda hyresgästen eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till den. Som framgår av andra stycket krävs inte godkännande eller tillstånd om åtgärden vidtas för att en lägenhet skall få lägsta godtagbara standard.- Hyresgästinflytandet gäller vidare åtgärder som medför en inte oväsent-lig ändring av en bostadslägenhet eller de gemensamma delarna av fastigheten. Utred- ningen har föreslagit att de tillståndspliktiga åtgärderna skall avse gemensamma utrymmen . Med anledning av några remissuttalanden har uttrycket gemensamma utrymmen ersatts av gemensamma delar av fastigheten . Därigenom klargörs att bestämmelsen även omfattar åtgärder som utförs i de gemensamma delarna av fastigheten, t.ex. taket eller fasaden, utan att de kan sägas avse ett gemensamt utrymme i fastigheten. En åtgärd som medför en inte oväsentlig ändring av en lägenhet eller de gemensamma delarna av fastigheten behöver inte vara standardhöjande för att be- stämmelsen skall vara tillämplig. Som exempel på sådana åtgärder som innebär en inte oväsentlig ändring kan nämnas att en större lägenhet delas i två mindre eller att två mindre lägenheter slås ihop. Andra exempel är att hyresgästerna förlorar sina vindskontor till följd av att nya lägenheter inreds i vindsvåningen eller att det inreds bastu eller motionsrum i källaren. Genom begränsningen till ändringar som inte är oväsentliga markeras att be- stämmelsen inte är avsedd att omfatta obetydliga förändringar som normalt saknar egentlig betydelse för en hyresgäst. Ändringar som endast har utseendemässig betydelse, t.ex. utbyte av armaturer i en trappupp- gång som inte påverkar belysningseffekten eller mindre omdispositioner av uteplatser eller planteringar som inte påverkar funktionen, är inte av-sedda att omfattas av bestämmelsen. Däremot torde alltid ökning eller minskning av en lägenhets yta eller ändring av dess planlösning omfattas. Uttrycket ändring som inte är oväsentlig skall uppfattas objektivt. Den enskilde hyresgästens uppfattning i frågan saknar således självständig be- tydelse. Av andra stycket framgår att en hyresvärd får utföra en åtgärd som anges i första stycket när åtgärden har godkänts av de berörda bostads-hyresgästerna eller, om åtgärden avser de gemensamma delarna av fastigheten, av hyresgästerna i minst hälften av de berörda bostadslägenheterna. Om erforderligt godkännande inte finns, får åtgärden utföras endast om hyresnämnden har lämnat tillstånd. Det har inte bedömts vara möjligt att - såsom ett par remissinstanser har varit inne på - närmare precisera när en hyresgäst skall anses berörd av en åtgärd. I de flesta fall torde det emellertid inte råda någon tvekan om vilka hyresgäster som berörs av åtgärden. Om en åtgärd skall vidtas i en tvättstuga, är det de hyresgäster som har rätt att använda tvättstugan som berörs av åtgärden. På samma sätt bör man bedöma den situationen att hyresvärden begär att få utföra en viss åtgärd beträffande en parkeringsplats som är gemensam för flera hus. Om den begärda åtgärden berör ett visst hus eller en viss trappuppgång, behöver endast hyresgästerna i det huset eller den trappuppgången ge sitt samtycke till åtgärden. Om en åtgärd avser endast de enskilda lägenheterna, exempelvis om det är fråga om renovering av kök, räcker det normalt med att hyresgästerna i de aktuella lägenheterna godkänner åtgärden. Påverkar åtgärden även en intilliggande lägenhet, t.ex. på så sätt att en ombyggnad i en lägenhet förutsätter att en del av en annan lägenhets yta tas i anspråk, måste även hyresgästen i den lägenheten godkänna åtgärden. Om två eller flera gemensamt hyr en lägenhet, krävs god- kännande från samtliga dessa. Om det är fråga om en åtgärd som avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs godkännande från hyresgästerna i minst hälften av bostadslägenheterna. Lokalhyresgästernas inställning saknar alltså betydel-se i detta sammanhang. För att ett godkännande skall få avsedd verkan bör krävas att de god-kända åtgärderna är någorlunda väl preciserade. Några särskilda föreskrifter i detta hänseende har inte ansetts nödvändiga. Det uppställs inte heller några särskilda formkrav på ett godkännande. Eftersom det ligger i hyresvärdens intresse att se till att ett godkännande dokumenteras, är dock skriftlig form att rekommendera. En överenskommelse om att hyresvärden skall få utföra en viss åtgärd är bindande såväl för honom som för hyresgästen. Utredningen har uttalat att överenskommelsen i och för sig inte påverkas av att hyresavtalet sägs upp inför utförandet av åtgärden men att ett godkännande gäller endast i förhållande till den hyresgäst som har lämnat det. Ett godkännande av en hyresgäst gäller inte i förhållande till en annan hyresgäst som har ingått ett nytt hyresavtal beträffande den aktuella lägenheten innan åtgärden har utförts. Om den nya hyresgästen däremot har övertagit hyresavtalet, dvs. inträtt i det bestående hyresförhållandet utan att det upprättats ett nytt hyresavtal, gäller godkännandet i förhållande till den nya hyresgästen. I ett sådant fall är nämligen den nya hyresgästen bunden av samtliga villkor som gällt mellan hyresvärden och den tidigare hyresgästen. Godkännandet är således att jämställa med andra överenskommelser som har träffats mellan hyresvärden och den tidigare hyresgästen, t.ex. en överenskom- melse om hyra eller andra hyresvillkor. Till följd av några remisspåpekanden finns det anledning att kort kommentera förhållandet mellan 18 d § och 26 § hyreslagen. Enligt 26 § hyreslagen har en hyresvärd rätt att utan uppskov få tillträde till en lägenhet för att utöva nödvändig tillsyn eller utföra förbättringsarbeten som inte kan skjutas upp utan skada. Bestämmelsen anger endast i vilka situationer en hyresvärd har rätt att få tillträde till en lägenhet. Att hyres-värden får tillträde till en lägenhet innebär emellertid inte att den aktuella förbättringsåtgärden får utföras. För det krävs att hyresvärden har behöv-ligt godkännande eller tillstånd enligt 18 d § hyreslagen. Bestämmelserna i 18 d § och 26 § hyreslagen reglerar således olika frågor. En hyresvärd som avser att utföra en tillståndspliktig åtgärd får, även om han med stöd av 26 § hyreslagen har fått tillträde till en lägenhet, utföra den planerade åtgärden först sedan den har godkänts av hyresgästen eller hyresnämnden har lämnat tillstånd till den. 12 kap. 18 e § Om hyresvärden vill utföra sådana åtgärder som avses i 18 d §, skall han skriftligen meddela de berörda bostadshyresgästerna detta. Om en berörd bostadshyresgäst inte godkänner åtgärden, får hyres-värden ansöka hos hyresnämnden om tillstånd att utföra åtgärden. Ansökan får göras tidigast efter det att meddelandet lämnats till hyresgästen. Bestämmelsen i 16 § femte stycket tillämpas också när ansökan enligt andra stycket har gjorts. Paragrafen, som är ny, motsvarar 18 d § tredje stycket hyreslagen i ut- redningens förslag. Den anger hur en hyresvärd skall gå till väga inför en planerad upprustning eller ombyggnad. Hyresvärden skall skicka ett skriftligt meddelande till de hyresgäster som berörs av den planerade åtgärden. Det ställs inte några särskilda krav på med- delandets innehåll, men eftersom syftet med meddelandet är att parterna skall inleda konstruktiva förhandlingar, bör det framgå att hyres-värden avser att utföra förbättrings- eller ändringsåtgärder. De aktuella åtgärderna bör specificeras. Det bör också anges att hyresvärden om möjligt vill komma överens med hyresgästen om och hur den planerade åtgärden skall utföras. Vidare är det lämpligt att det anges att hyresvärden kan be-gära hyresnämndens prövning, om inte hyresvärden och hyresgästen kommer överens. Det kan förutses att organisa- tioner på fastighetsägarsidan utformar lämpliga formulär som kan användas för ett sådant meddelande. Meddelandet kan lämnas till hyresgästen på vilket sätt som helst. Hyres-värden bör emellertid i eget intresse sända meddelandet i ett rekommen-derat brev. Det är nämligen hyresvärden som har bevisbördan för att meddelandet har sänts. En ansökan till hyresnämnden enligt andra stycket kan göras först efter det att meddelandet lämnats till hyresgästen. Något ytterligare formellt krav på information uppställs inte. Om det skall vara möjligt att nå fram till en överenskommelse som resulterar i godkännande från hyresgästerna, krävs det dock i praktiken avsevärt större insatser från hyresvärdens sida i form av information och förhand-lingar. För att hyresgästerna skall kunna ta ställning till en åtgärd bör hyresvärden så heltäckande som möjligt redovisa följderna av åtgärden vad gäller tidsplaner, praktiska olägenheter och ekonomiska konsekvenser. Om hyresvärden och hyresgästen inte kan komma överens, kan hyres-värden - såsom framgår av andra stycket - ansöka om hyresnämndens tillstånd att utföra åtgärden. En sådan ansökan får göras först efter det att de berörda hyresgästerna skriftligen har underrättats om åtgär-den. Hyresvärdens motparter i en sådan tvist är de hyresgäster som inte har godkänt åtgärden. Av tredje stycket framgår vad som gäller i processuellt hänseende om fastig- heten överlåts innan en ansökan om tillstånd till en förbättrings- eller ändringsåtgärd har prövats. I ett sådant fall tillämpas bestämmelser om verkan av att tvisteföremålet överlåts (se 13 kap. 7 § ) och om tredje mans medverkan i rättegången (se 14 kap. 9 - 13 §§ ). 12 kap. 18 f § En ansökan enligt 18 e § andra stycket skall bifallas, om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs skall hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot det intresse som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl, får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Paragrafen, som är ny, motsvarar 18 d § fjärde stycket hyreslagen i utredningens förslag. Den anger efter vilka kriterier hyresnämndens prövning av frågor om tillstånd till förbättrings- och ändringsåtgärder skall ske. Denna fråga har kommenterats i avsnitt 5.3.6. Bestämmelserna i 18 d - f §§ tillämpas inte i fråga om hyresavtal som avser endast 1. ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål, 2. en lägenhet i ett en- eller tvåfamiljshus, när upplåtelsen inte ingår i en affärsmässigt bedriven uthyrningsverksamhet, eller 3. en lägenhet som utgör en del av hyresvärdens egen bostad. Paragrafen är ny. Av bestämmelsen följer att bestämmelserna om hyres- gästinflytande över förbättrings- och ändringsåtgärder inte skall tillämpas på vissa slag av hyresavtal. 12 kap. 18 h § Om en förbättrings- eller ändringsåtgärd som avses i 18 d § påbörjas utan godkännande eller tillstånd, skall hyresnämnden förbjuda hyres-värden att utföra åtgärden. Förbudet får förenas med vite. En fråga om förbud prövas på ansökan av en berörd bostadshyresgäst. På ansökan av hyresvärden får hyresnämnden upphäva ett förbud. Bestämmelserna i 16 § fjärde - sjätte styckena tillämpas också när ansökan enligt andra stycket har gjorts. Bestämmelsen är ny och saknar motsvarighet i betänkandet. Den har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.3.8. Av första stycket framgår att hyresnämnden skall förbjuda en fastighets-ägare att utföra en sådan åtgärd som avses i 18 d § hyreslagen, om åtgärden har påbörjats utan godkännande eller tillstånd. Detsamma gäller givetvis om godkännande eller tillstånd visserligen föreligger men åtgär-den, när den vidtas, får en helt annan karaktär än vad som angetts eller förutsatts i god- kännandet eller tillståndet. Om hyresnämnden finner att det är behövligt, kan ett förbud att utföra en viss åtgärd förenas med vite. Nämnden skall således i varje enskilt fall göra en bedömning av om ett vite är nödvändigt för att hindra fastighets-ägaren från att vidta den aktuella åtgärden. Ett vite som har förelagts enligt 18 h § döms ut av hyresnämnden. Frågan om vitet skall dömas ut tas upp av nämnden självmant (se 62 § hyreslagen). I övrigt hänvisas till lagen (1985:206) om viten. Ett förbud enligt 18 h § är inte giltigt mot en ny ägare av fastigheten (se dock fjärde stycket). beslut enligt 18 h § får överklagas till från den dag beslutet meddelades (se 70 och 71 §§ hyreslagen). Som huvudregel gäller att vardera parten svarar för sin rättegångskostnad i hovrätten (se 73 § hyreslagen). I andra stycket anges vem som har rätt att ansöka om förbud. En ansökan om förbud att utföra en viss åtgärd kan göras av den hyresgäst som berörs av den aktuella åtgärden. Av tredje stycket framgår att en fastighetsägare, som har förbjudits att utföra en viss åtgärd, kan ansöka vid nämnden om att förbudet skall upp-hävas. Förbudet skall givetvis hävas om fastighetsägaren visar att åtgärden numera har godkänts av den berörda hyresgästen. I fjärde stycket har tagits in en hänvisning till bestämmelserna i 16 § fjärde - sjätte styckena hyreslagen. Det innebär bl.a att en ansökan enligt 18 h § kan riktas mot den som senast har sökt eller beviljats lagfart, även om denne har överlåtit fastigheten innan ansökan görs (se 16 § fjärde stycket). Det innebär vidare att i ett sådant fall, liksom då fastigheten har överlåtits efter det att ansökan enligt 18 h § har gjorts (se 16 § femte stycket), be- stämmelser om vad som gäller vid bl.a. överlåtelse av tvisteföremålet skall tillämpas. 12 kap. 53 § Bestämmelserna i 54 - 55 c §§ gäller vid upplåtelser av bostadslägenheter, om inte 1. hyresavtalet avser ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål och ansökan till hyresnämnden enligt 54 § görs innan hyresförhållandet har varat i följd, eller 2. lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad. Om en förhandlingsordning enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) gäller för lägenheten, tillämpas 54 och 55 - 55 c §§ endast om det följer av nämnda lag. De föreslagna ändringarna i denna bestämmelse avser andra stycket och innebär att hänvisningen till 54 a §, den s.k. passivitetsregeln, bortfaller. Ändringen har tillkommit i förtydligande syfte; en hyresgäst vars lägenhet omfattas av en förhandlingsordning kan - såsom följer av 54 a § - aldrig på det sätt som den bestämmelsen anger bindas till en hyreshöjning på grund av sin passivitet. 12 kap. 54 a § Bestämmelserna i andra och tredje styckena tillämpas i fråga om hyres-avtal som 1. gäller för obestämd tid, och 2. avser en sådan lägenhet i ett hus med förhandlingsordning som till följd av bestämmelserna i 3 § hyresförhandlingslagen (1978:304) inte omfattas av förhand- lingsordningen. Vill hyresvärden att ett skriftligt meddelande enligt 54 § första stycket om hyreshöjning skall få den verkan som anges i tredje stycket nedan, skall meddelandet innehålla uppgift i kronor om den hyreshöjning som begärs och om det totala hyresbeloppet samt uppgift om den dag då den nya hyran skall börja gälla. I meddelandet skall vidare anges att hyresgästen blir skyldig att betala den högre hyran, om han inte senast en viss angiven dag, tidigast efter det att meddelandet lämnades, ger hyresvärden besked om att han motsätter sig hyresvärdens begäran. Meddelandet skall också innehålla uppgift om hyresvärdens adress, en upplysning om att hyresnämnden kan pröva skäligheten av den begärda hyran samt en uppgift om vad hyresgästen behöver göra för att en sådan prövning skall komma till stånd. Innehåller meddelandet från hyresvärden sådana uppgifter som anges i andra stycket och har hyresgästen inte inom den i meddelandet utsatta tiden gett hyresvärden besked om att han motsätter sig hyresvärdens begäran om hyreshöjning, skall hyresgästen anses ha ingått avtal med hyresvärden om att betala den hyra som hyresvärden har begärt. Den högre hyran får börja att gälla först efter den dag som i hyresvärdens meddelande har angetts som sista dag för att motsätta sig hyreshöjningen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.7. I bestämmelsen anges förutsättningarna för att en hyresgäst genom passivitet skall kunna bindas till en begäran om hyreshöjning, den s.k. passivitetsregeln. Den föreslagna ändringen innebär att det till bestämmel-sen fogas ett nytt första stycke som medför att tillämpningsområdet för bestämmelsen begränsas till de lägenheter i hus med förhandlingsordning som inte omfattas av förhand- lingsordningen. Ytterligare en förutsättning för att en hyresgäst skall kunna bindas till en hyreshöjning på grund av passivitet är att hyresavtalet gäller för obestämd tid. Andra och tredje styckena motsvarar första och andra styckena i bestämmelsens nuvarande lydelse. Ändringen består i att hänvisningarna till andra och första styckena har ändrats till tredje och andra styckena. 12 kap. 55 § Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyran fastställas till skäligt belopp. Hyran är härvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövning enligt första stycket skall främst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Om en jämförelse inte kan ske med lägenheter på orten, får i stället beaktas hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden. Vid en prövning enligt första stycket skall även bestämmelserna i 55 b § iakttas. Om en förhandlingsklausul i ett hyresavtal har slopats och det ingår förhandlingsersättning i hyran enligt 20 § hyresförhandlingslagen (1978:304), har hyresgästen utan hinder av bestämmelserna i första - tredje styckena rätt att få hyran sänkt med ett belopp som motsvarar ersättningen. Om tvisten gäller något annat villkor än hyran, skall villkor som hyres-värden eller hyresgästen har ställt upp gälla i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Hyrestiden skall vara obestämd, om inte bestämd hyrestid av särskild anledning är lämpligare. Om hyresvärden och hyresgästen kommer överens om villkoren för fortsatt uthyrning i en tvist enligt första eller femte stycket, gäller de överenskomna villkoren, oavsett vad som föreskrivs i nämnda stycken, i den mån inte annat följer av bestämmelserna i övrigt i denna balk. Förslaget till ändring i denna bestämmelse innebär att hänvisningen till 55 a § i tredje stycket bortfaller. Denna ändring är föranledd av att 55 a § upphävs. 12 kap. 55 c § Gäller hyresavtalet för obestämd tid och har avtalet sagts upp, får beslut om ändring av hyresvillkoren inte avse tiden före den tidpunkt till vilken uppsägning skett. Har frågan om villkorsändring utan uppsägning hänskjutits till hyresnämnden, får beslutet inte avse tiden före det månadsskifte som inträffar närmast för ansökningen. Beslut om ändring av hyresvillkoren får dock inte i något av de fall som angetts avse tiden innan förflutit efter det att de förut gällande villkoren började tillämpas. Är hyresavtalet ingånget för bestämd tid och har avtalet sagts upp, får beslut om ändring av hyresvillkoren inte avse tiden före den tidpunkt till vilken uppsägning skett. Har frågan om villkorsändring utan uppsägning hänskjutits till hyresnämnden, får beslut om ändring av hyresvillkoren inte avse tiden före den tidpunkt till vilken avtalet tidigast hade kunnat sägas upp, om uppsägning skett när ansökningen ingavs till hyresnämnden. Är hyrestiden längre än och sker ändring av hyresvillkoren på grund av ansökan av hyresgästen, får beslutet likväl avse tiden efter det månads-skifte som inträffar närmast för ansökningen, dock tidigast sedan hyresförhållandet varat i följd. Har den hyra som prövats blivit gällande enligt 54 a §, får beslut om hyran, trots vad som sägs i första stycket, avse tid från den dag då hyran började gälla, om ansökningen har gjorts därefter. får, när det finns skäl till det, förordna att beslut om villkorsändring skall gälla från en tidigare tidpunkt än vad som sägs i första och andra styckena. Om det finns särskilda skäl får hyresnämnden också förordna att beslut om villkorsändring får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Skall hyresgästen enligt hyresnämndens eller hovrättens beslut betala högre hyra för förfluten tid än som skolat utgå förut, är hyresrätten inte förverkad på grund av dröjsmål med betalningen av det överskjutande beloppet, om betalningen sker inom en månad från den dag då beslutet vann laga kraft. Vad som sagts nu gäller inte, om skyldighet att flytta inträder för hyresgästen än efter nämnda dag. På överskjutande belopp skall hyresgästen betala ränta som om beloppet förfallit till betalning med den förut utgående hyran. Räntan beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan beslutet vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. I beslutet får anstånd medges med betalningen av det överskjutande belopp jämte ränta som avses i sjätte stycket. Medges anstånd, får det bestämmas att ränta till förfallodagen skall beräknas enligt 5 § räntelagen. Om hyran sänks för förfluten tid genom hyresnämndens eller hovrättens beslut, skall hyresvärden åläggas att till hyresgästen betala tillbaka vad han till följd därav har uppburit för mycket jämte ränta. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen för tiden för beloppets mottagande till dess beslutet vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Ändringen i bestämmelsen avser tredje stycket och är föranledd av förslaget att begränsa tillämpningen av den s.k. passivitetsregeln i 54 a § till hyresavtal som gäller för obestämd tid. 12 kap. 63 § Ett meddelande som avses i 10 §, 11 §, 14 §, 18 e §, 24 §, 25 § andra stycket, 33 §, 42 § första stycket 3, 4 eller 6, 44 §, 54 § eller 54 a § skall anses lämnat när det har avsänts i rekommenderat brev till mottagarens vanliga adress. I fall som avses i 24 § är det dock tillräckligt att meddelandet är avsänt på annat ändamålsenligt sätt. Har hyresgästen eller hyresvärden lämnat uppgift om en adress dit med-delanden till honom skall sändas, anses den som hans vanliga adress. Hyresgästen får dock alltid sända meddelanden till den som är behörig att ta emot hyra på hyresvärdens vägnar.