prop · GK0363 · 1997-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------- När det skall bestämmas om När det skall bestämmas om villkoret om inskrivning villkoret om inskrivning hos försäkringskassa eller hos försäkringskassa eller om försäkring för viss om försäkring för viss sjukpenning enligt 6 § sjukpenning enligt 6 § andra stycket är uppfyllt andra stycket är uppfyllt för en försäkrad som avses i för en försäkrad som avses i 3 kap. 5 b §, får bortses 3 kap. 5 b §, får bortses från tiden för utlands- från tiden för utlands- vistelsen under vistelsen under förutsättning att den varat förutsättning att den varat högst . högst och för en förälder som uppburit förtidspension skall sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt 3 kap. 5 c § anses ha gällt hela den tid som föräldern uppburit förtidspension. 14 §11 Hel tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som avstår från förvärvsarbete. Tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels tillfällig föräldra- penning utges till en förälder som arbetar högst en fjärdedel, hälften respektive tre fjärdedelar av den tid han skulle ha arbetat om han inte vårdat barnet. Bestämmelserna i 7 § andra stycket gäller i tillämpliga delar även i fråga om tillfällig föräldrapenning. ------------------------------------------------------- Om inte annat följer av Om inte annat följer av tredje eller fjärde stycket tredje eller fjärde stycket eller 14 a § skall till eller 14 a § skall till grund för beräkningen av grund för beräkningen av beloppet för hel tillfällig beloppet för hel tillfällig föräldrapenning för dag läggasföräldrapenning för dag läggas det tal som erhålls när 75 det tal som erhålls när av den sjuk- procent av den sjuk- penninggrundande inkomsten penninggrundande inkomsten av anställning delas med av anställning delas med årsarbets- årsarbets- 10 Senaste lydelse 1993:355. 11 Senaste lydelse tiden. Vid beräkningen 1996:1544. tillämpas 3 kap. 10 a § tiden. Vid beräkningen andra - fjärde styckena på tillämpas 3 kap. 10 a § motsvarande sätt för den tid andra - fjärde styckena på som förmånen avser. motsvarande sätt för den tid som förmånen avser. Skall tillfällig föräldrapenning utges på Skall tillfällig grundval av inkomst av föräldrapenning utges på annat förvärvsarbete beräknas grundval av inkomst av hel förmån för dag efter 80 annat förvärvsarbete beräknasprocent av den fastställda hel förmån för dag efter 75 sjukpenninggrundande in- procent av den fastställda komsten, delad med 365. sjukpenninggrundande in- Beloppet avrundas till komsten, delad med 365. närmaste hela krontal. Beloppet avrundas till närmaste hela krontal. Skall tillfällig föräldrapenning utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas den del av förmånen som svarar mot inkomst av anställning enligt andra stycket medan den del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt tredje stycket. 22 kap. 8 §12 ------------------------------------------------------- Hel Hel rehabiliteringspenning rehabiliteringspenning utgör för dag av utgör för dag av den fastställda den fastställda sjukpenninggrundande in- sjukpenninggrundande in- komsten, delad med 365. komsten, delad med 365. Rehabiliteringspenningen Rehabiliteringspenningen avrundas till närmaste hela avrundas till närmaste hela krontal. Denna lag träder i kraft såvitt avser 3 kap. 5 c § och 4 kap. 9 § och i övrigt . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 12 Senaste lydelse 1995:1478. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1395) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i paragrafens lydelse enligt lagen (1996:1395) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 5 § Den allmänna skall i samband med inskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt d) när tjänstepension beviljas den försäkrade. ------------------------------------------------------- Ändring som avses i första Ändring som avses i första stycket a skall gälla från stycket skall gälla från och och med den dag då med den dag då anledningen fått till ändringen uppkommit. kännedom om de ändrade om- Den sjukpenninggrundande ständigheterna. Om anmälan inkomst som ändrats enligt om ändrade omständigheter första stycket a får dock görs i anslutning till en läggas till grund för ersätt- period med sjukpenning ning tidigast från och med eller annan ersättning som i den beräknas per dag och ersättningsperiod som betalas ut av inträffar i anslutning till , skall änd-att fått ringen i stället gälla från kännedom om och med med ersättningen. Ändring får inkomständringen. dock inte gälla från och med en tidigare dag än den då de omständigheter som föranlett ändringen inträffade. Ändring skall i annat fall än som avses i första stycket a gälla från och med den dag då anledning till ändringen uppkommit. Under tid som anges under 1 - 6 får, om inte första stycket b, c eller d är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast om då känt till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade 1. bedriver studier, för vilka hon eller han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander eller särskilt utbildningsbidrag, 2. genomgår vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) eller svenskundervisning för invandrare (sfi) och uppbär timersättning för studierna, 3. är inskriven vid eller genomgår arbetsmark- nadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet, 4. är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6. fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall , vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall , vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 6, 13, 15 och 23 §§ samt rubriken närmast före 13 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 För dagar i en sjuklöneperiod enligt 7 § som arbetstagaren gått miste om lön och andra anställningsförmåner till följd av nedsättningen i arbetsförmågan gäller 1. att sjuklön inte utges för för vilken sjuklön kan utges enligt 8 § första stycket, och ------------------------------------------------------- 2. att sjuklönen för de 2. att sjuklönen för de därpå följande dagarna utgör därpå följande dagarna utgör av av anställningsförmånerna. Om arbetstagaren under Om arbetstagaren till följd av bestämmelserna till följd av bestämmelserna i första stycket 1 gått i första stycket 1 gått miste om sjuklön från ar- miste om sjuklön från ar- betsgivaren för sammanlagt betsgivaren för sammanlagt , utgör sjuklönen , utgör sjuklönen för dag som avses i denna för dag som avses i denna punkt av den lön punkt av den lön och andra anställ- och andra anställ- ningsförmåner som ningsförmåner som arbetstagaren gått miste om arbetstagaren gått miste om till följd av nedsättningen till följd av nedsättningen i arbetsförmågan. Om avvikelse från vad som följer av första stycket 1 föreskrivs i 15 §. ------------------------------------------------------- Särskilda bestämmelser i högriskskydd fråga om arbetstagare med omfattande korttidsfrånvaro 13 § ------------------------------------------------------- Den allmänna Den allmänna kan, efter kan, efter skriftlig ansökan av en skriftlig ansökan, besluta arbetstagare som är om särskilt högriskskydd. inskriven hos kassan, Ett sådant beslut får besluta att 15 och 16 §§ meddelas endast om den skall tillämpas på sökande har en sjukdom som arbetstagaren och dennes arbetsgivare. Ett sådant 1. kan antas medföra ett beslut får meddelas endast större antal sjukperioder, om arbetstagaren lider av eller sjukdom som kan antas 2. medför risk för en medföra ett större antal eller flera längre sjukperioder med rätt till sjukperioder. sjuklön under en tolv- månadersperiod. ------------------------------------------------------- För den som avses i första stycket 1 skall 15 och 16 §§ tillämpas på sökanden och dennes arbetsgivare. För den som avses i första stycket 2 skall endast 16 § tillämpas. 1 Senaste lydelse 1997:102. ------------------------------------------------------- Ett beslut enligt första Ett beslut enligt första stycket avser stycket skall meddelas av arbetstagarens samtliga den försäkringskassa där anställningar och gäller frånsökanden är inskriven och och med den kalendermånad då avse den sökandes samtliga arbetsgivaren delgavs anställningar samt gälla från beslutet eller från och med och med den kalendermånad då den senare kalendermånad ansökan gjordes hos som anges i det. Om ar- eller från betstagaren har flera och med den senare anställningar skall vad som kalendermånad som anges i sägs i första meningen gälla beslutet. Beslutet gäller hos varje arbetsgivare för till och med den dag som sig. Beslutet gäller till anges i beslutet eller, om och med den dag som anges det finns särskilda skäl, i beslutet. Beslutet skall tills vidare. Beslutet upphävas om villkoret skall upphävas om villkoret enligt första stycket andra enligt första stycket andra meningen är meningen 1 eller 2 inte uppfyllt. Om beslutet längre är uppfyllt. Om upphävs skall försäkrings- beslutet upphävs skall kassan på lämpligt sätt på lämpligt underrätta arbetsgivaren om sätt underrätta arbets- detta. givaren om detta. 15 §2 ------------------------------------------------------- Om ett beslut enligt 13 § Om ett beslut enligt 13 § gäller för arbetsgivaren första stycket 1 gäller för utges sjuklön till arbetsgivaren utges sjuklön arbetstagaren även för dag till arbetstagaren även för som avses i 6 § första dag som avses i 6 § första stycket 1. stycket 1. 23 §3 ------------------------------------------------------- Ersättning enligt 20 § Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp dock med högst ett belopp som för dag utgör en som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av trehundrasextiofemtedel av av en av en sjukpenninggrundande sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till sju inkomst som uppgår till basbe- och en halv gånger basbe- loppet. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 1997:102. 3 Senaste lydelse 1995:1480. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 §1 Den som avses i 1 § första stycket 1 har rätt till särskild sjukpenning, om han under grundutbildning som är längre än har ådragit sig sjukdom som efter skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Detta gäller även vid sjukdom som har ådragits under utryckningsmånaden eller månaden efter denna. Särskild sjukpenning beräknas på ersättningsunderlag som sägs i 4 kap. 10 § andra stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. ------------------------------------------------------- Hel särskild sjukpenning Hel särskild sjukpenning utgör för dag av utgör för dag av ersättningsunderlaget, ersättningsunderlaget, delat med 365. delat med 365. Om den som har rätt till särskild sjukpenning har rätt till annan ersättning enligt denna lag, sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den är högre. För den period sjukpenning har beräknats med tillämpning av 3 kap. 10 - 10 b §§ lagen om allmän försäkring utges den särskilda sjukpenningen endast i den mån den är högre för sådan period. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1995:1481. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §1 ------------------------------------------------------- Smittbärarpenning utges Smittbärarpenning utges med ett belopp som med ett belopp som motsvarar smittbärarens motsvarar smittbärarens sjukpenning och sjukpen- sjukpenning och sjukpen- ningtillägg enligt lagen ningtillägg enligt lagen (1962:381) om allmän (1962:381) om allmän försäkring, dock att försäkring. Vid tillämpning smittbärarpenning med av 3 kap. 4 § första stycket avvikelse från vad som och 10 a § första stycket anges i 3 kap. 4 § första nämnda lag skall dock gälla stycket 1 och 2 och 10 a § att smittbärarpenning utges första stycket 1 och 2 även för i utges . Om smittbäraren inte är Om smittbäraren inte är sjukpenningförsäkrad enligt sjukpenningförsäkrad enligt lagen om allmän försäkring lagen om allmän försäkring och inte heller skulle ha och inte heller skulle ha varit det om försäk- varit det om försäk- ringskassan känt till ringskassan känt till samtliga förhållanden, samtliga förhållanden, bestäms smittbärarpenningen bestäms smittbärarpenningen till det belopp sjukpen- till det belopp sjukpen- ningen skulle ha utgjort ningen skulle ha utgjort om den hade beräknats om den hade beräknats enligt föreskrifterna i den enligt föreskrifterna i den lagen, dock att smitt- lagen. Vid tillämpning av 3 bärarpenningen, med kap. 4 § första stycket avvikelse från vad som lagen om allmän försäkring anges i 3 kap. 4 § första skall dock gälla att stycket 1 och 2, utges med smittbärarpenning utges även . för i er- Smittbärarpenning enligt sättningsperioden. detta stycke beräknas Smittbärarpenning enligt alltid utan hänsyn till detta stycke beräknas föreskrifterna i 3 kap. alltid utan hänsyn till 10 - 10 b §§ nämnda lag. Som föreskrifterna i 3 kap. inkomst av anställning får i 10 - 10 b §§ nämnda lag. Som fall som avses nu räknas inkomst av anställning får i även ersättning för eget fall som avses nu räknas arbete från en arbetsgivare även ersättning för eget ar- som är bosatt utomlands bete från en arbetsgivare eller som är en utländsk ju- som är bosatt utomlands ridisk person, när arbetet eller som är en utländsk har utförts i ar- juridisk person, när betsgivarens verksamhet arbetet har utförts i ar- utomlands. betsgivarens verksamhet utomlands. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1483. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring1 skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6 §2 ------------------------------------------------------- För den som inte är För den som inte är sjukpenningförsäkrad enligt sjukpenningförsäkrad enligt 3 kap. lagen (1962:381) om 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring men likväl allmän försäkring men likväl har inkomst av för- har inkomst av för- värvsarbete utgörs värvsarbete utgörs livränteunderlaget av den livränteunderlaget av den inkomst som med tillämpning inkomst som med tillämpning av 5 § skulle ha beräknats av 5 § skulle ha beräknats för honom om han hade varit för honom om han hade varit sjukpenningförsäkrad, dock sjukpenningförsäkrad. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande på livränta som avser tid före ikraftträdandet. 1 Lagen omtryckt 1993:357. 2 Senaste lydelse 1996:1064. 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1997:000) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § Rätt till ersättning vid arbetslöshet har sökande som ------------------------------------------------------- 1. är arbetsföra och 1. med undantag för vad oförhindrade att åta sig som anges i andra stycket arbete för en arbetsgivares är arbetsföra och räkning minst oförhindrade att åta sig varje arbetsdag och i arbete för en arbetsgivares genomsnitt minst räkning minst , varje arbetsdag och i genomsnitt minst , 2. är beredda att anta erbjudet lämpligt arbete under tid för vilken de inte anmält hinder som kan godtas av arbetslöshetskassan, 3. är anmälda som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, och 4. inte kan få lämpligt arbete. ------------------------------------------------------- Sökande som uppbär tre fjärdedels förtidspension har rätt till ersättning om de är arbetsföra och oförhindrade att åta sig ett arbete för en arbetsgivares räkning som i arbetstid motsvarar en fjärdedel av det som betecknas som heltidsarbete enligt tillämpligt kollektivavtal inom den bransch där de har varit an- ställda. 3 Ärendet och dess beredning budgetproposition föreslog regeringen att en enhetlig ersättningsnivå om av den förmånsgrundande inkomsten skulle införas i sjukersättningssystemen och i föräldraförsäkringen fr.o.m. . som förslaget ingick i besparingsprogrammet, var det ett ställningstagande för att en allmän ohälsoförsäkring också i fortsättningen skall stå för merparten av försäkringsskyddet vid inkomstbortfall orsakat av sjukdom och skada. Som ett led i strävandena att skapa en både rättvis och effektiv försäkring föreslog regeringen i budgetpropositionen att den enhetliga ersättningen skulle utges från i ett sjukfall, dvs. att karensdagen skulle avskaffas. Det ingick också i regeringens förslag att den mer precisa utformningen av försäkringsskyddet vid ohälsa skulle utredas vidare av Sjuk- och arbetsskadeberedningen (S 1993:07). Med hänsyn till fortsatt osäkerhet angående det ekonomiska och stats- finansiella läget ansåg regeringen kompletteringsproposition det motiverat att precisera ett mer långtgående förslag. I syfte att minska kostnaderna för försäkringarna och ge ett försvarligt skydd mot inkomstbortfall föreslog regeringen därför att det redan fr.o.m. borde införas en enhetlig ersättningsnivå om av den förmånsgrundande inkomsten i såväl sjuk- som föräldraförsäkringarna. Vidare föreslogs att denna nivå också borde införas i sjuklönesystemet. Med anledning av det ansträngda budgetläget gjorde regeringen även den bedömningen att karensdagen skulle bibehållas i sjukförsäkringen och sjuklönesystemet. beslutade i enlighet med kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:147, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Genom regeringens beslut fick Sjuk- och arbetsska- deberedningen nya direktiv (S 1995:54). Beredningen ombildades därmed till en parlamentarisk kommitté som antog namnet Sjuk- och arbetsskadekommittén. Enligt de nya direktiven skulle kommittén bl.a. lämna förslag till ersättningsregler i den allmänna ohälsoförsäkringen respektive lagen (1991:1047) om sjuklön. Utgångspunkten var att ersättningsnivån vid kort eller medellång frånvaro skall uppgå till av den förmånsgrundande inkomsten och att det skall finnas en karensdag i försäkringen. Därefter har aviserats en höjning av ersättningsnivåerna inom bl.a. sjuk- och föräldraförsäkringen till (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304 och prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU2, rskr. 1996/97:135). I Sjuk- och arbetsskadekommitténs uppdrag ingick även att analysera och föreslå åtgärder som ger drivkrafter för arbetsgivare att förebygga sjukdom och skador. Kommittén har vidare haft till uppgift att lämna förslag till hur ansvarsfördelningen för rehabiliteringsarbetet kan göras tydligare. Sjuk- och arbetsskadekommittén överlämnade sitt delbetänkande Försäkringsskydd vid sjukdom (SOU 1995:149) . Slutbetänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113) överlämnades till regeringen . Sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. I betänkandet presenteras förslag till uppläggning av en allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig hos (S96/4492/F). (A 1994:01) har tillsammans med Sjuk- och arbetsskadekommittén haft i uppdrag att se över hur arbetsmarknadspolitiken bättre kan stödja svaga grupper på arbetsmarknaden.