prop · GK03149 · 1997-01-01 00:00:00 — Efter behandling av fastställde ministerrådet ett program för det nordiska samarbetet med inriktning på . Programmet strävar generellt efter att ge samnordiska insatser ett specifikt mervärde i förhållande till andra aktiviteter visavi . Arbetet fokuseras bland annat på att utveckla och förbättra urbefolkningarnas förutsättningar för fortsatt bosättning i det arktiska området. Programmet omfattar vidare polarforskning liksom miljö- och infrastrukturfrågor. Nordiskt samarbete på sektorsnivå Kultur stimulerar kultursamarbetet i genom insatser på särskilda områden, genom nätverksbildning och satsningar på projekt med stark nordisk profil. Inom ramen för kultursamarbetet finns det dessutom två stora fonder, och Nordiska film- och TV-fonden, samt åtta institutioner. Det nordiska kultursamarbetet på regeringsnivå grundas på ett kulturavtal . Satsningen på kultursamarbete över ministerrådets budget uppgick till ca . Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom . Det inomnordiska samarbetet bygger på den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna och som manifesteras i den kulturella och språkliga gemenskapen. nysatsningar på kulturområdet 1994-1996 koncentreras på de politiskt prioriterade samarbetsområdena: film- och mediesamarbete, språksamarbete, barn- och ungdomsaktiviteter, konstnärligt samarbete, folkligt kultursamarbete, nordisk profilering i utlandet och Nordiska kulturfondens verksamhet. En ny och mindre institution, för samtidskonst, upprättades istället. Den nya verksamhetens huvudområden är utställningsverksamhet, gästateljéverksamhet, utgivning av Nordisk konsttidskrift samt sekretariatsfunktion för nordisk konst- och konstindustrikommitté. En dialog har startat mellan Nordiska kulturfondens styrelse och remissinstanserna för den evalueringsrapport som gjorts om fonden. Riktlinjer har tagits fram för samarbetet mellan konstkommittéerna och kulturfonden. Det är dock fortfarande ett problem att det inte finns någon tydlig gränsdragning mellan kulturfondens och ministerrådets bidragsverksamhet. har det funnits ett informellt forum för nordisk samverkan kring barn- och ungdomskulturfrågor. Med målet att uppnå koordinering och stärka hela barn- och ungdomskulturområdet i inrättades en särskild styrgrupp för barn och ungdomskultur. Till grund för gruppens arbete föreligger handlingsplanen Ett kommande . Handlingsplan för nordiskt barn- och ungdomskultursamarbete 1996-2000. I planen betonas behovet av att stärka den nordiska identiteten i barn och ungas vardag. Arbetet bedrivs genom seminarier, konferenser, information och bidragsfinansierade projekt. Det umistlige , en rapport om den nordiska språkförståelsen i ett bredare perspektiv, behandlades av ministerrådet. En särskild arbetsgrupp skall ha i uppdrag att utarbeta övergripande riktlinjer för språksamarbetet i , kartlägga och komma med förslag på strukturen för språksamarbetet. gjordes en utredning som skall ge konkreta riktlinjer för att avskaffa hindren för en fri nordisk hemmamarknad inom litteraturområdet. Utredningen fokuserades främst på översättning och distribution. färdigställdes utredningen om litteratursamarbetet i som diskuteras av kulturministrarna . Ett allmänt nordiskt TV-utbyte har diskuterats inom ramen för det nordiska samarbetet. Det är av stort kulturellt värde att göra det möjligt för invånare i de nordiska länderna att få kontakt med varandras kultur och vardag. Ett bra sätt att åstadkomma detta är att kunna ta del av de nordiska grannländernas TV-utbud. har ett TV-utbyte med . Den har även tillsatt en utredning om efterfrågan av norska TV-sändningar bland svenska kabelbolag och TV-tittare samt tekniska och rättsliga förutsättningar för sådana sändningar. Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier. och EU/EES På kulturområdet är det nordiska samarbetet i Europafrågor under utveckling. EU- frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. Det ankommer på ordförandelandet att aktualisera frågor och sprida information. I EU fördragsfästes kultursamarbetet genom artikel 128.4 i unionsfördraget (). EU eftersträvar dock inte någon gemensam kulturpolitik. I artikel 128.4 slås fast att EU skall beakta de kulturella aspekterna i gemenskapens andra verksamhetsområden. avser överväga om en princip, motsvarande den i artikel 128.4, skulle kunna tillämpas i det nordiska samarbetet rörande exempelvis nordisk språkgemenskap och identitet. EU:s mediasamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. anser det nordiska samarbetet vara av yttersta vikt på medieområdet, både i förhållande till EU/EES samt andra internationella organisationer i syfte att uppnå gemensamma lösningar på nationell och nordisk nivå. vill föra en aktiv politik för att tillvarata gemensamma nordiska intressen på medieområdet. har genomfört ett stort antal kulturprojekt i utlandet. var verksamheten väsentligen förlagd till andra världsdelar än . koncentrerades emellertid verksamheten till , motiverat av den dynamiska utvecklingen där första år. I arbetet betonas litteratur och musik, liksom projekt riktade till barn och ungdom. har färdigställt en kulturplan för samarbetet med närområdena: Kulturens tredje pelare, 47 rekommendationer för det nordiska kultursamarbetet med och nordvästra . behandlar rapporten på sitt möte . Planen utgår från ett brett kulturbegrepp och koncentreras till ett fåtal huvudsakligen tvärsektoriella insatsområden i varje region. Ett viktigt mål är att kulturutbytet mellan och närområdena skall vara ömsesidigt och att insatserna inte skall koncentreras enbart till större städer utan också nå ut till regioner där kulturutbudet är begränsat. Utbildning och forskning hör till de prioriterade områdena inom det nordiska samarbetet. Utbildnings- och forskningssektorn är resursmässigt sett det största samarbetsområdet. disponerade utbildning och forskning i runda tal nära . Med dessa medel bekostades under fem mobilitetsordningar (system för forskar- och studentutbyte över gränserna), en särskild handlingsplan för språksamarbetet, verksamheten vid sektorns nordiska institutioner och samarbetsorgan samt ett antal tidsbegränsade projekt och forskningsprogram. Sektorn har setts över ett flertal gånger, senast i samband med institutionsöversynen . Förändringsarbetet genomförs i dialog med . Det övergripande målet för sektorn är att utveckla och stärka den nordiska utbildnings- och forskningsgemenskapen. Medlen för att nå detta mål har varit såväl riktade som strukturella insatser. Till de riktade har bl.a. hört att utveckla och stärka de nordiska mobilitetsordningarna, prioriteringen av Västnordensamarbetet samt en tematisk kraftsamling inom forskningssamarbetet. Till de strukturella har hört strävandena att åstadkomma gemensamma nordiska avtal för skola och högre utbildning samt generella åtgärder för effektiv kommunikation och informationsutbyte inom sektorn, bl. a. via det nordiska skoldatanätet och det nordiska universitets- och högskoledatanätet (NORDUnet). I rapporten samarbete i ny tid har vissa av de nyssnämnda insatserna lyfts fram på nytt. Det gäller särskilt insatserna för att främja mobiliteten i de nordiska utbildnings- och forskningsmiljöerna. Därutöver framhålls vikten av att stärka den nordiska dimensionen i europeiskt utbildningssamarbete samt att främja arbetsdelning och specialisering mellan de nordiska länderna inom högre utbildning och forskning. Språkförståelse är grundförutsättningen för allt nordiskt samarbete. NORDMÅL är ett handlingsprogram för språkligt samarbete i . Programmet har efter utvärdering förlängts för . gav dessutom en särskild arbetsgrupp i uppdrag att värdera den nordiska språkgemenskapen i ett bredare perspektiv. Gruppens rapport Det umistlige förelåg . Rapporten skall nu kompletteras med förslag till riktlinjer och struktur för det framtida nordiska språksamarbetet. har , på förslag av det finska ordförandeskapet, tillsatt en rådgivande policygrupp för nordiskt samarbete rörande informationsteknik inom undervisning och forskning. Gruppen skall inledningsvis utarbeta rekommendationer med sikte på vad som bedöms bli viktigt inom IT- området i tidsintervallet tre till - i de nordiska länderna och inom EU- samarbetet. För utbildnings- och forskningssektorn har beslutet om en ny institutionsstruktur inneburit att vissa institutioner och samarbetsorgan upphör att vara nordiska efter utgången av . Det gäller för Hushållsvetenskap och för Arktisk medicinsk forskning. Nordiska Språk- och Informationscentret, med lokalisering till , läggs ned som nordisk institution men uppgifterna tas till en del över av det nyinrättade Nordiska språk- och kulturcentret i samma stad. Nordiska i , som har varit de nationella språknämndernas samarbetsorgan, läggs också ned. Språknämnderna erhåller i stället medel över den nordiska budgeten för sitt samarbete. för folkdiktning kommer att få projektstatus. Nordiskt samiskt institut har omorganiserats. för samhällsplanering har fusionernas med två andra nordiska organ. Merparten av forskningsinstitutionerna har inte behandlats i detta sammanhang. De kommer att värderas i samband med att ställning tas till ett nytt forskningspolitiskt program. har fastställt en ny handlingsplan för nordiskt skolsamarbete. Planen gäller för och är i allt väsentligt en fortsättning på närmast föregående plan. Enligt planen fortsätter det nordiska skoldatanätet (), som invigdes av de nordiska statsministrarna i anslutning till session i . Vidare fortsätter , som riktar sig till ungdomar i åldrarna och deras lärare samt stödordningen för elevutväxling mellan Västnorden och det övriga . har också fastställt en ny handlingsplan för folkbildnings- och vuxenundervisningssamarbetet för . Handlingsplanen vilar på en nordisk uppfattning om vad som skall ligga i begreppet livslångt lärande. För att underlätta för folkhögskoleelever att bedriva studier vid folkhögskola i ett annat nordiskt land finns särskilda elevstipender. Utbildningsministrarna kunde underteckna överenskommelsen om tillträde till den högre utbildningen i . Överenskommelsen innebär också att länderna kalenderårsvis betalar viss ersättning för studenter som studerar i ett annat nordiskt land. Utbytesprogrammet inom universitets- och högskoleområdet, NORDPLUS, har förlängts t.o.m. . Ett pilotprojekt med elektroniskt baserad information om universitetens utbildningsutbud, nordiska mobilitets- och stipendieordningar samt institutionsverksamheter har pågått . har utarbetat förslag till ett nytt forskningspolitiskt program. Förslaget går ut på att samtliga medel för nordiskt FoU-samarbete skall samlas inom ett enda sektorsövergripande forskningsprogram, för att bl.a. tydliggöra forskningspolitiska prioriteringar. Ministrarna har ställt sig bakom förslaget och överlämnat det för remissbehandling inom hela ministerrådsorganisationen. har också låtit utvärdera Nordiska Forskarutbildingsakademien, som har hand om mobilitetsordningen inom forskningsområdet. Åtgärden syftar till att akademin, liksom de egentliga forskningsinstitutionerna, skall behandlas i ett sammanhang med det nya forskningspolitiska programmet. Utbildnings- och forskningsministrarna har även använt sina möten som forum för samråd om EU-frågor. Modellen som sådan initierades , då de danska ministrarna för utbildning och forskning kontinuerligt började informera sina nordiska kollegor om viktigare EU-frågor inom sina respektive ansvarsområden. har ministrarna orienterat varandra om ländernas hållning till innehållet i EU:s utökade fjärde ramprogram, i syfte att klarlägga frågor där de nordiska länderna har sammanfallande intressen. Vidare har det på svenskt initiativ sammankallats till ett extra ministerrådsmöte för att ge forskningsministrarna möjlighet att diskutera innehållet i EU:s kommande femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. forskningsprogram och 1996-2000 syftar främst till att stärka nordiskt samarbete inom humaniora och samhällsvetenskap. Denna satsning markerar att de s.k. mjuka områdena inom forskningen har hög prioritet i . Det har varit svårt för såväl samhällsvetenskap som humaniora att komma med i de europeiska forskningsprogrammen. har för avsikt att börja diskutera de nordiska erfarenheterna inför utformningen av EU:s utbildningsprogram . De nuvarande programmen och avser skola och högre utbildning respektive yrkesutbildning. Det nordiska skoldatanätet har väckt intresse i EU och förutsättningarna undersöks nu för att inrätta ett europeiskt skoldatanät. är initiativtagare till detta samarbete på europeisk nivå. Sektorns kontakter med på ministernivå går tillbaka , då de baltiska ministrarna var inbjudna till ett ministerrådsmöte för att diskutera nordiskt-baltiskt samarbete inom utbildning. En koordineringsgrupp tilsatttes med företrädare för de nordiska och baltiska utbildningsministerierna samt ministerrådssekretariatet. Kort därefter inleddes arbetet med det som resulterade i det treåriga handlingsprogrammet Teacher training in the Baltic States 1995-97 . Programmet, som bygger på de baltiska ministeriernas gemensamma prioriteringar, är inriktat på utbildning för demokratiskt skolledarskap, språk- och yrkeslärarutbilding, läroplansutveckling samt användning av IT för inlärning, kommunikation och distansutbildning. har ställt sammanlagt till förfogande för treårsperioden. Programmet är något försenat och kommer att avslutas först . Det s.k. BALTnet-programmet har i sin första fas 1993-1996 syftat till att bistå utbildnings- och forskningssektorn i de baltiska staterna vid uppbyggnad av modern service inom datakommunikation för universitetsområdet liknande den som NORDUnet har i de nordiska länderna. Projektet har också givit stöd för att bygga ut och säkra en internationell förbindelse från BALTnet via NORDUnet till västvärlden. har bidragit med . Projektet har ansökt om en förlängning för tiden för att också förse mindre högskolor, framför allt lärarutbildande institutioner, med en internationell dataförbindelse. har också kontakter tagits med nordvästra för att inleda samarbete inom forskningsområdet. har anvisat en ram om för för sådan verksamhet. Utbildningssektorn har det operativa ansvaret för den nordiska stipendieordningen för och nordvästra . Stipendieordningen som tillkom skall nu utvärderas. Den nordiska miljöstrategin - den senaste antogs och löper - har som utgångspunkt högsta tillämpade ambitionsnivå både inom och i det vidare internationella samarbetet. Särskild vikt har lagts på principen om nordisk nytta och samarbetet har i stor omfattning inriktats på sådana gemensamma nordiska frågor som de nordiska länderna önskar att få gehör för i EU och andra internationella organisationer. Miljösektorns arbete är organiserat i fem fasta arbetsgrupper: hav och luft, kemikalier, miljö-övervakning och data, natur och friluftsliv samt renare teknologi. Ett institutionaliserat samarbete finns vidare med finans-, fiske-, jord- och skogsbruks- samt kultursektorerna. Samarbetet koordineras genom gemensamma strategier eller handlingsplaner. Senast antogs en särskild handlingsplan för kulturmiljöer i landskapet. Vidare finns ad hoc-grupper för miljökonsekvensbeskrivningar respektive buller. Utanför den formella ministerrådsramen finns ett betydande nordiskt samarbete i olika miljöfrågor. Ett exempel är en informell grupp för samråd om stödet till miljöpolitiken i . För finansiering av miljöinvesteringar i närområden finns, som redan nämnts, möjligheter att via Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) få lån på särskilt förmånliga villkor. var totalramen för låneordningen . Verksamheten utgör bl.a. en del av den nordiska uppföljningen av alleuropeiska miljöministermöte i och det åtgärdsprogram för hot spots runt som fastställdes vid regeringschefskonferensen i . inrättas dessutom den särskilda miljölåneordningen på 100 miljoner ecu under Nordiska investeringsbanken med lånegarantier från de nordiska länderna. Nordiska insatser behövs även i arbetet med en för . I det följande behandlas i huvudsak det samarbete som sker inom miljösektorns fasta arbetsgrupper. Arbetet inom hav och luft har varit inriktat på att påverka de internationella förhandlingsprocesserna för att begränsa hav- och luftföroreningar. Den nordiska nyttan av verksamheten består främst i att frågor av väsentlig betydelse för miljön i och närområden identifieras och bearbetas samt att de underlag som tas fram i allmänhet leder fram till en nordisk samsyn och ett gemensamt nordiskt agerande i internationella organ. har verksamheten främst inriktats på att stödja arbetet inom konventionen mot gränsöverskridande luftföroreningar liksom det internationella arbetet rörande den miljön runt de nordiska länderna. Flertalet av de projekt som bedrivits har stark anknytning till arbetet inom EU, bl.a. arbetet med direktivet för ekologisk vattenkvalitet och strategierna för begränsning av försurning och marknära ozon. Verksamheten är inriktad på att påverka förhandlingsprocesserna inom EU och de internationella konventionerna, främst luftföroreningskonventionen. Inom kemikaliegruppen har arbetet bidragit till ett nordiskt inflytande i främst EU och . Insatserna har också haft stor betydelse för det löpande kemikaliearbetet i och de andra nordiska länderna, då kemikaliefrågornas hantering i stor utsträckning styrs av resultaten från de internationella förhandlingarna. Insatserna har koncentrerats till faroindentifikation, klassificering, riskvärdering och riskbegränsning av kemikalier. Ett omfattande arbete som bedrivits avseende utveckling av testmetoder inom toxikologi och ekotoxikologi har haft stor betydelse för arbetet i på detta område. Arbetet inom miljöövervaknings- och datagruppen är inriktat på att utveckla, kvalitetssäkra och samordna de nordiska ländernas övervakning och beskrivning av miljötillståndet i och närområden. Samverkan med det arktiska miljöprogrammet för skydd av flora och fauna har etablerats för att inkludera i nästa tillståndsrapport om biodiversitetsläget i och dess närområden. Gruppens arbete har legat till grund för EU:s klassificering av nordiska vegetationstyper och den europeiska miljöbyråns miljödatahantering. Arbetet inom området natur och friluftsliv är inriktat på att ta fram underlag för de nordiska ländernas arbete att stärka skyddet av den biologiska mångfalden och påverka förhandlingsprocessen i EU och biodiversitetskonventionen. Stor vikt läggs på samarbetet med andra sektorer för att utveckla gemensamma nordiska metoder för att integrera natur- och landskapsvård och vård av kulturmiljön i alla sektorer. En särskild handlingsplan för kulturmiljöer i landskapet har antagits. Inom området renare teknologi behandlas gemensamma nordiska problemställningar om renare teknologi och avfallshantering. Arbetet är inriktat på att ta fram underlag till politikutformning inom och i förhållande till EU för att både söka påverka EU och för att underlätta och samordna tillämpning av EU- direktiv i de nordiska länderna. Verksamheten har också bidragit till samordning av det nordiska arbetet i standardiseringsorganisationerna och i anslutning till om internationell handel med farligt avfall. startade ett särskilt miljöforskningsprogram , med tyngdpunkt i bland annat klimatforskning och miljöforskningssamarbete inom . Programmet, som i runda tal omfattar , avslutas i och med innevarande verksamhetsår. Det tvärsektoriella samarbetet med ämbetsmannakommittén för jord- och skogsbruksfrågor har varit inriktad på att utarbeta en nordisk miljöstrategi för jord- och skogsbruk. Huvudpunkterna i denna är uthållig produktion, kretslopp, kulturlandskap, mångsidigt skogsbruk och rendrift. Ekonomi och näring Energi Utvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt har medfört ett ökat behov av nordiskt samarbete om energifrågor. Det gäller särskilt frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inre marknaden i EU/EES, förhållandet till klimatfrågan och möjligheterna att utveckla samarbetet om Östersjöfrågor. Målsättningen är att främja en effektivt, konkur- renskraftigt och miljövänligt energiförsörjning i . I samband med 48:e session lämnade ministerrådet, på rådets begäran, en energipolitisk redogörelse. Redogörelsen beskriver energisamarbetet och behovet av ytterligare aktiviteter i samarbetet. Samarbetet bedrivs till största delen i projektform i olika arbetsgrupper. I det följande redogörs för de viktigaste områdena i energisamarbetet. har lagt särskild vikt vid frågor med anknytning till klimatkonventionen. En arbetsgrupp arbetar med att pröva principer och kriterier för gemensamt genomförande mellan de nordiska länderna och närområden i öst. Gemensamt genomförande innebär att kostnader för åtgärder mot klimatförändringar kan sänkas väsentligt genom att ett land ansvarar för och tillgodoräknas effekterna av åtgärder mot utsläpp i ett annat land med högre kostnader för sådana åtgärder. Avsikten är att resultaten skall kunna vara ett underlag i det vidare arbetet med klimatkonventionen. Kostnaderna för att reducera CO2-utsläpp är höga i de nordiska länderna. står endast för en procent av världens utsläpp vad gäller förbränning av fossila bränslen. Gemensamt genomförande kan vara ett mer kostnadseffektivt sätt att reducera utsläpp för de nordiska länderna men även för andra länder som redan begränsat sina utsläpp. avser att arrangera en internationell konferens inom området. På konferensen skall nordiska och internationella studier av förutsättningar, mekanismer och konsekvenser av gemensamt genomförande och andra aktuella klimatpolitiska frågor presenteras samt metodutveckling diskuteras. De enskilda nordiska länderna genomför aktiva insatser för en miljövänlig ener- giförsörjning i Östersjö- och Nordkalottenområdena. Utvecklingen inom på bl.a. el-, gas- och miljöområdena påverkar också energisystemen i de baltiska länderna. Viktiga insatsområden i närområden är bl.a. säkerheten i kärnkraftverken, effektiviteten vid produktion, överföring och förbrukning av energi samt energisystemens miljöpåverkan. har påbörjat en kartläggning av möjligheterna att utveckla energisamarbetet med närområden. Erfarenheter av pågående och slutförda projekt skall utnyttjas i kartläggningen. Planering av framtida aktiviteter skall baseras på kartläggningens resultat. Inom det nordiska energisamarbetet bereds ett nordiskt program för att stärka kunskap och kompetens hos energiexperter i . Syftet med programmet är att föra in ekonomiskt tänkande i planering, etablering och drift av energianläggningar. har tidigare medverkat till utredningar inom gasområdet, i vilka man bl.a. har konstaterat att den totala efterfrågan på naturgas inte varit tillräckligt stor för att motivera gasbolagen till investeringsbeslut. Finländska, danska och svenska energi- och naturgasföretag beslutade att utreda möjligheterna att koppla i hop de nordiska gasnäten och att ansöka om stöd inom ramen för (). I den energipolitiska redogörelsen konstaterade ministerrådet bl.a. att en utveckling/utbyggnad är beroende av kommersiella beslut. Det gassamarbete som pågår inom ramen för har delvis nära anknytning till samarbetet med närområden. har påbörjat en kartläggning inom gasområdet vars syfte är att utreda naturgasens möjligheter att medverka till reducerade miljöutsläpp i och närområdena. Energiministrarna har kontinuerligt följt utvecklingen på elmarknaden och kom vid sitt möte överens om vissa principer för det nordiska elsamarbetet. Principerna behandlar bl.a. myndigheternas uppgifter i förhållande till marknadens funktion. Det förutsätts att handeln skall utvecklas med hänsyn till ömsesidighet och till de skillnader som finns vad gäller elsektorns organisation i länderna.