prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — En närmare analys bör också göras av orsakerna bakom och betydelsen av att det direkta beloppsmässiga utfallet av kontrollverksamheten försämrats , jämfört med , och svårigheterna att få upp revisionsfrekvensen till nivå. RSV:s redovisning av produktivitetsutvecklingen väcker som redan nämnts också frågor som behöver belysas, bl.a. vad gäller viktningen av prestationer inom kontrollverksamheten. En annan angelägen uppgift är att försöka åstadkomma en koppling mellan debiteringar t.ex. efter revision och vad som slutligen flyter in av det debiterade beloppet. Enligt vad regeringen erfarit är detta något som man nu arbetar med gemensamt inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Vad gäller brottsanmälningarna kommer regeringen att i regleringsbrevet uppdra åt RSV att vidta de åtgärder som behövs för man skall få ökad enhetlighet över landet. I resultatredovisningen för redovisas i viss utsträckning läns- jämförelser. Regeringen anser att dessa bör vidareutvecklas och kommer i regleringsbrevet att precisera återrapporteringskraven på den punkten. Vad gäller ADB-verksamheten instämmer regeringen till att börja med i vad RRV anfört om internt avkastningskrav. Något sådant gäller för övrigt inte för innevarande budgetår. I övrigt delar regeringen uppfattning om utgångspunkterna för det fortsatta effektiviseringsarbetet. Detta skall således bygga på de styrformer som skapats . När det gäller andra delar av ADB-verksamhet än ren drift är produktivitets- utveckling och effekter av verksamheten generellt sett svårbedömda. Enligt vad regeringen erfarit följer man inom RSV noga de ansatser som görs inom andra sektorer i och på det internationella planet att utveckla metoder för produktivitets- och kvalitetsmätning. Arbete pågår också med att vida-reutveckla mot ökad affärsmässighet i kundkontakterna. Enligt regeringens mening är det angeläget att arbetet med att vidareutveckla bedrivs målmedvetet. Nyckeln till fortsatt effektivisering av sakverksamheterna ligger i hög grad i ytterligare förbättring av ADB-stödet. Av RSV:s redovisning framgår att upphandling av ADB-tjänster i konkurrens förekommit i begränsad utsträckning. Som en av flera åtgärder för att utveckla beställar-utförarrelationerna och den interna prissättningen av ADB-tjänster bör enligt regeringens mening upphandling i konkurrens användas konsekvent vad gäller tjänster där det inte från början framstår som olämpligt med en extern leverantör. Vad gäller försäljning av ADB-tjänster på marknaden instämmer regeringen helt i RSV:s bedömning. Intresset av att undvika sammanblandning i resursanvändningen av myndighetsutövning och affärsverksamhet innebär att utrymmet för att bjuda ut produkter utanför myndighetssfären är synnerligen begränsat. Inom den offentliga förvaltningen, och särskilt på områden där det finns starka verksamhetssamband, är det däremot angeläget att ta till vara alla möjligheter till effektiv samverkan på teknikområdet över sektorsgränserna. En förutsättning för sådan samverkan är givetvis att bl.a. integritets-, sår- barhets- och säkerhetsaspekterna på teknikanvändningen beaktas. Regeringen konstaterar att RRV inte har riktat någon invändning mot RSV:s årsredovisning avseende skatteförvaltningen. Vidare konstaterar regeringen att det inte har kommit fram något som ger anledning att ompröva de beslut om resursutvecklingen som fattats med anledning av budgetproposition och ekonomiska vår-proposition. Enligt regeringens mening är det av största vikt att de beslutade anslagsneddragningarna möts med sådana åtgärder att effektiviteten i den operativa verksamheten inte försämras. Som redan har berörts är det därför viktigt att RSV konsekvent tar till vara de rationaliseringsmöjligheter som ny teknik ger. Verket måste vidare överväga sådana organisatoriska anpassningar som kan ge besparingar utan att den operativa verksamheten påverkas. Vad gäller det sistnämnda området har regeringen noterat att RSV satt igång ett arbete som syftar till att undersöka om en regionalisering av skatteförvaltnmingen kan vara en lämplig åtgärd för att åstadkomma en sådan effektivisering av organisationen. 1994/95Utgift 190 6911) Anslagssparande332 261 1995/96Anslag 332 546 Utgiftsprognos 588 000 därav 1996 366 000 1997 Förslag 354 505 1998 Beräknat357 570 1999 Beräknat370 237 1 Beloppen anges i tusental kr ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift4 212 1891) Anslagssparande475 048 1995/96Anslag6 542 463 Utgiftsprognos6 681 000 därav 19964 717 000 1997 Förslag4 328 345 1998 Beräknat4 358 936 1999 Beräknat4 505 665 1 Beloppen anges i tusental kr Under anslaget till beräknas också medel för verkets upp- gifter som central förvaltningsmyndighet inom exekutionsväsendet. Från anslaget till betalas vidare kostnaderna för . Då anslagsstrukturen setts över har under anslaget till skattemyn-digheterna också beräknats medel, , som tidigare anvisa- des på förslagsanslaget A 5. Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt. Anslagssparandet uppgick enligt årsbokslutet för /95 per till på anslaget till RSV och på anslaget till skattemyndigheterna. Sparandet har byggts upp under bud- getåren 1993/94 och 1994/95. RSV:s senast redovisade prognos pekar på att spa- randet vid utgången av kommer att uppgå till 231 resp. . Enligt RSV är de främsta orsakerna till det mycket omfattande anslagssparandet för verkets egen del (exkl. DataService) bl.a. eftersläpning i löneavtal och rekryteringar. För skattemyndigheterna tillkommer bl.a. att man /94 bara behövde göra en amortering på sina lån till investeringar i anläggningstillgångar, ofördelade medel för förstärkt skattekontroll och outnyttjade medel för fastighetstaxering. I enlighet med förslag från RSV beslutade regeringen om indragning av sammanlagt ca på de två anslagen. Regeringen har i den sysselsättningspolitiska propositionen (prop. 1995/96:222) redovisat en planerad ytterligare indragning av anslagssparande inom bl.a. område för att finansiera vissa sysselsättningsskapande åtgärder. Det finns ännu inte tillräckligt underlag för att bedöma i vilken utsträckning indragningen kommer att falla på anslagen till RSV respektive skattemyndigheterna. De övergripande målen ligger fast. : ramanslag Skattemyndigheterna: ramanslag 4 Anslagen är beräknade enligt följande. Anslaget till har minskats med eller på grund av det tidigare beslutade effektiviseringskravet. Från anslagen till skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna har överförts medel avseende internrevision. Anslaget till skattemyndigheterna har minskats med på grund av det tidigare beslutade effektiviseringskravet. Från anslaget har medel överförts till anslaget till avseende internrevision. För RSV har anslaget beräknats till och anslaget till . För skattemyndigheterna har anslaget beräknats till och anslaget till 4 . 1994/95Utgift1 197 4001) Anslagssparande126 400 1995/96Anslag1 617 380 Utgiftsprognos1 673 000 därav 19961 118 900 1997 Förslag1 Beräknat1 060 679 1999 Beräknat1 099 566 1 Beloppen anges i tusental kr De övergripande mål som lagts fast för verksamhet är följande: - att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skat-ter och avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas, - att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestäm- melser om in- och utförsel av varor efterlevs, - att samla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken så att ett underlag av god kvalitet kan inges. Som särskilt angelägna uppgifter för har i regleringsbrevet för /96 angetts att medverka i arbetet med internationella frågor och förhandlingar inom sitt område, att öka anslutningsgraden till tulldata-systemet och att genomföra datorisering av tullräkningarna på ett effektivt sätt. I regleringsbrevet har också angetts som prioriterade uppgifter att ge möjligheter till ökade insatser för näringslivets och samhällets behov av nya flyg- och färjelinjer, att effektivisera arbetet med fordringar, så att den genomsnittliga kredittiden minskar till , samt att ge högsta prioritet åt bekämpningen av narkotikasmuggling. En särskilt angelägen uppgift för är även att utveckla nya effektiva metoder för varukontroll för vilka in- och utförselrestriktioner föreligger samt att medverka i myndighetssamverkan och andra åtgärder i enlighet vad som anges i regeringens skrivelse (skr. 1994/95:217) Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Med anledning av inträdet i den Europeiska unionen har ställts inför en omfattande förändring av sin verksamhet. Arbetsvolymerna har minskat kraftigt vad avser klarering och ett helt nytt regelverk införts. har vissa nya uppgifter tillkommit. Som en följd av detta har verket omorganiserats och personalstyrkan minskats. Den nya organisationen trädde ikraft . är chefsmyndighet och verksamheten bedrivs utifrån tolv tullregioner, vilka utgör de operativa enheterna. Dessa har i sin tur verksamhet på olika platser. Verksamheten bedrivs på de tolv regionhuvudorterna och vid 33 lokalkontor. Förutom dessa fasta tjänsteställen bedrivs också verksamhet vid ett antal orter i samband med direkt ankommande och avgående utrikestrafik. I enlighet med skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU23 skall en utvärdering göras av effekterna för kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt av organisationsförändringen. Utvärderingen avses påbörjas . De övergripande mål för verksamhet som angavs inför /96 bör ligga fast, med följande komplettering: - att vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurer minimeras både för näringsliv, allmänhet och inomTullverket samt tillhandahålla en god service så att den legitimahandeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. - Besparingsprogrammet på för perioden /96 - 1998 ligger fast. - En utvärdering av effekterna för kontrollverksamheten och tull-verksamheten i övrigt av organisationsförändringen är planerad att påbörjas . - En vidareutveckling av tulldatasystemet (TDS) är nödvändig så att möjligheterna till effektivisering tas till vara och att systemetdärigenom blir attraktivt för näringslivet. - Ansvaret för och finansieringen av kontrollen av bidragsberättigade jordbruksexportvaror åvilar . Därför bör ersätta för dess arbete med denna verk-samhet. verksamhet är indelad i sex verksamhetsgrenar. I sin rapport över slutlig granskning av /94 påpekar () vissa brister beträffande resultatets koppling till övergripande mål. Verksamhetsgrenarna är inte renodlade i förhållande till dessa mål utan samtliga grenar omfattar arbetsmoment och aktiviteter som syftar till att uppfylla flera av de övergripande målen. RRV:s kritik fullföljes i revisionsrapporten för /95. Man har inte lämnat några invändningar i rapporten, men pekar på vissa brister i bl.a. resultatredovisningen. Man menar att redovisade resultat djupare bör analyseras och att de prestationsmål som finns bör kompletteras med mål som fokuserar på den effekt eller det resultat som eftersträvas för verksamhetsgrenen. Revisionsberättelsen innehåller även synpunkter på att det inte framgår i resultatredovisningen hur och med vilket resultat genomfört de särskilt angelägna uppgifter som regeringen angett i regleringsbrevet. Regeringen delar RRV:s uppfattning och har i regleringsbrevet för /96 gett i uppdrag att inkomma med förslag på en ny indelning i verksamhetsgrenar, som på ett mer ändamålsenligt sätt korresponderar mot de övergripande målen. Till varje verksamhetsgren skall även knytas konkreta mål och resultatmått som gör att verksamheten lättare kan följas upp på ett effektivt sätt och som i förlängningen kan leda till ännu bättre kostnadsmedvetande inom organisationen. Ett förslag har presenterats av och man avser att fr.o.m. följa upp verksamheten utifrån den nya indelningen. Regeringen kommer i regleringsbrevet att närmare precisera kraven på mål och resultat. Även beträffande narkotikakontrollen vill regeringen peka på behovet av en fördjupad resultatanalys. Bekämpningen av olovlig införsel av narkotika är ett högt prioriterat område för . Från har en ny lagstiftning trätt ikraft som permanentar befogenheter beträffande kontroll vid inre gräns. I samband härmed fick myndigheten rätt att i den brottsbekämpande verksamheten få tillgång till bokningsuppgifter m.m. från transportföretagen. Härigenom har förutsättningarna för en effektiv narkotikabekämpning förbättrats. Beträffande resultatet av narkotikakontrollen redovisas statistik om bl.a. antal beslag och beslagsmängder. I förslaget till indelning i verksam- hetsgrenar som presenterat har man föreslagit förbättrad analys av resultatet av narkotikakontrollen. Regeringen kommer i regleringsbrevet att närmare precisera de krav som skall ställas på redovisningen Det svenska medlemskapet i EU har vidare inneburit en ökning av det internationella utbytet av information mellan tullmyndigheterna. Vid har inrättats en central underrättelsefunktion och sådana har även byggts upp vid alla regionala myndigheter. Regeringen anser det vara betydelsefullt att tar tillvara möjligheterna att i samarbete med andra tullmyndigheter - inom och utom EU - effektivt bekämpa smuggling av narkotika. I samband härmed kan erinras om det initiativ som regeringscheferna tog vid i om bekämpande av den organiserade brottsligheten. Internationellt likaväl som nationellt måste samarbetet här innefatta tull, polis och gräns/kustbevakning. Enligt vad regeringen erfarit har smugglingen av sprit och andra alkoholdrycker tilltagit mycket kraftigt . har redovisat en mycket kraftig ökning av beslagtagna mängder. trädde en ny lagstiftning i kraft som innebär att myndigheterna fått befogenheter att ingripa mot olovlig införsel av punktskattepliktiga varor. Lagstiftningen är av delvis provisorisk natur och skall överarbetas av (Fi 1995:04) i syfte att göra den mer verkningsfull. Regeringen följer noga utvecklingen på området och vill understryka betydelsen av att även fortsättningsvis håller en hög aktivitetsnivå även när det gäller denna smuggling. Beträffande den finansiella redovisningen konstaterar RRV att upp-börds- bevakningen förbättrats avsevärt i jämförelse . I övrigt har både /95 och innevarande budgetår 1995/96 präglats av det omfattande förberedelsearbetet inför inträdet i EU och införandet av det nya regelverket samt omorganisation. I ljuset av detta bedömer regeringen det inte som meningsfullt att i något djupare avseende analysera resultatredovisning. verksamhet styrs till stor del av flödet av gods och trafikanter över gränserna. Eftersom EU-medlemskapet inneburit en kraftig minskning av arbetsvolymer beträffande klarering av gods och transporter, har tidigare fattat beslut om att anpassa verkets dimensionering efter de nya förutsättningarna (prop. 1994/95:100 bil. 8, bet. 1994/95:SkU23 och 33, rskr. 1994/95:240). Beslutet innebär en minskning av anslag med /96 - 1998, fördelat med /96 och med . Besparingsprogrammet kommer att genomföras som planerat. På uppdrag av regeringen i föregående års regleringsbrev har i en skrivelse redogjort för de besparingsåtgärder som vidtagits, bl.a. neddragning av verksamheten, omorganisation och minskning av personal. De nya förutsättningarna innebar med nödvändighet att verksamheten måste förändras och besparingarna har i det närmaste helt genomförts i och med omorganisationen . Den nya organisationen skulle enligt förutsättningarna omfatta 2 450 årsarbetskrafter vilket inneburit att personalstyrkan minskats med ca 820 personer. Den tidigare organisationen med tre nivåer och 37 lokala och regionala myndigheter har ändrats till att omfatta två nivåer, och 12 regionala myndigheter. Tullnärvaron har dragits in på tio orter i landet och man har även gjort besparingar på utgifter för lokaler. Det uppdrogs även åt att inkomma med en redovisning av vilka fortsatta åtgärder som vidtagits i syfte att uppnå de besparingskrav som ställts. På uppdrag av regeringen har även inkommit med en redovisning av hur datorisering fortskrider. belyser i sin skrivelse det arbete som pågår med den fortsatta anpassningen av rutiner och system till EU, den fortsatta utvecklingen inom EDI- området (elektroniskt utbyte av information) samt de insatser som planeras för effektivisering av övriga administrativa rutiner inom verket. anger i sin skrivelse att IT-utvecklingen därför ska fortsätta med inriktning på effektivisering av system och rutiner för att klara anpassningen till . Anpassningen av systemen till EU:s tullkodex och till EU:s olika informationssystem är dock en fortlöpande process som ännu inte är avslutad utan kommer att pågå även . Med rimliga investeringar kan man även omvandla den datatekniska plattformen till en modern client/server-miljö där användaren över en och samma terminal kan nå tulldatasystemet (TDS) och övriga administrativa tillämpningar. I föregående års budgetproposition angav regeringen att skulle ge hög prioritet åt genomförande av den del av tulldatasystemet som avser att möjliggöra utfärdande av tullräkningar på elektronisk väg. Regeringen pekade därvid på de rationaliseringsvinster inom och anslutna företag som skulle kunna uppnås. Regeringen framhöll också att elektroniska tullräkningar skulle ge incitament för ytterligare företag att ansluta sig. anmäler i sin skrivelse att utveckling av olika EDI-funktioner pågår och regeringen ser positivt på detta arbete som avser att öka möjligheterna till elektronisk kommunikation mellan näringslivet och . Regeringen anser att arbetet med dessa funktioner bör ha en hög prioritet inom och att det fortsatta arbetet bör bedrivas skyndsamt. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att kan erbjuda ett tulldatasystem som är attraktivt för företagen. Genom att utveckla möjligheterna till elektronisk kommunikation - i båda riktningarna - mellan och anslutna företag finns goda förutsättningar att fler företag ska anse det lönsamt att ansluta sig till systemet. ökar möjlig-heterna till effektiviseringar inom tullverksamheten. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att göra en utvärdering av vilka möjligheter det finns att utveckla systemet så att ytterligare effektivitetsvinster kan göras inom såväl anslutna företag som inom . Med anledning av datorisering har () i sin revisionsrapport /95 kommenterat vissa förhållanden beträffande tulldatasystemet. Man pekar bl.a. på brister i den interna behörighetskontrollen och man rekommenderar en översyn tillsammans med en förbättrad system- och kontrolldokumentation. Enligt vad regeringen erfarit så pågår arbetet inom med att vidta de åtgärder som RRV föreslagit. En väl fungerande handel med utlandet är ett samhällsintresse och den tullhantering som genomförs när varor passerar landets gränser är en del av denna handel. Det är naturligt att denna hantering tar och vissa re- surser i anspråk. För att bidra till svenskt näringslivs konkurrenskraft är det dock viktigt att kostnaderna för tullprocedurerna för den legitima handeln minimeras. Detsamma gäller naturligtvis för egna kostnader för tullprocedurerna. För att det legitima flödet av varor ska underlättas är det också viktigt att tullhanteringen sker med beaktande av att en god service upprätthålls mot de som nyttjar systemet. Regeringen anser att denna dimension av verksamhet bör understrykas och föreslår därför att de övergripande målen för verksamhet kompletteras med ett mål som beaktar behovet av effektiva tullprocedurer och en god service. Det nya övergripande målet har således karaktär av effektivitets- och servicemål. Målet föreslås formuleras som att vid fullgörande av sina uppgifter ska verka för att kostnaderna för tullprocedurer minimeras både hos näringsliv, allmänhet och inom samt tillhandahålla god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. För att nå detta mål måste sträva efter att förenkla tullprocedurerna. Detta kan delvis ske på nationell nivå. Tullprocedurerna styrs emellertid i betydande utsträckning av . bör därför arbeta för förenklingar av regelsystem även på denna nivå. Ett första betydande steg har på svenskt initiativ tagits genom det ut-talande som de 15 EU-ländernas tullmyndigheter och antog vid en konferens i . Där underströks behovet av förenklingar och rationaliseringar av Gemenskapens regler och procedurer inom tullområdet. har också tillsammans med och samt näringslivets organisationer påbörjat ett systematiskt arbete i syfte att kartlägga, genomföra och föreslå förenklingar av regler och procedurer. Nya uppgifter i samband med EU-medlemskapet anmäler i sin anslagsframställning för budgetåret ett ökat resurs- behov p.g.a. arbetsuppgifter som medlemskapet i EU fört med sig. Kort-fattat innebär dessa arbetsuppgifter insamlande av uppgifter till EU:s system för internhandelsstatistik, Intrastat, kontroll av jordbruksvaror som är berättigade till exportbidrag, information till näringslivet samt allmänt merarbete till följd av EU-medlemskapet. Regeringen föreslår inga nya medel med anledning av detta utan besparingsprogrammet ligger fast. Beträffande frågan om Intrastat och utrikeshandelsstatistiken, där an-svaret delas mellan och (), har regeringen i enlighet med föregående års budgetproposition i ett särskilt beslut angett att arbetsfördelningen mellan SCB och skall bestå till dess organisationsstruktur fastställts. Så har skett men eftersom ny information tillkommit om att ett nytt system är under utveckling (Intrastat ), som ska ersätta det temporära Intrastat och som dessutom blir kopplat till ett inom EU gemensamt och harmoniserat system för mervärdesskatt, anser regeringen att den nuvarande arbetsfördelningen mellan och bör bestå tills vidare. När det nya systemet tas i drift bör ansvaret ligga på SCB. När det gäller kontrollen av exportbidragsberättigade jordbruksvaror har regeringen ingenting emot att utför dessa uppgifter åt Jordbruks- verket under förutsättning att det inte inkräktar på ordinarie verksamhet. Ansvaret för och finansieringen av jordbruksexportkontrollen åvilar således . Om skall fortsätta med kontrollen bör därför ersätta för dess arbete med denna verksamhet. I och med inträdet i EU har verksamhet förändrats. Förändringen har främst inneburit att klareringen av gods till och från länder inom EU i princip bortfallit helt. Arbetsvolymerna har därför minskat kraftigt, vilket också återspeglat sig i omorganisationen och minskningen av personal . Beträffande handeln med tredje land har verket kvar sina arbetsuppgifter och tullformaliteterna kvarstår, dock med den förändringen att gränskontrollen ska ta tillvara hela EU:s intressen. Mot denna bakgrund samt för att bidra till svenskt näringslivs konkurrenskraft vill regeringen understryka vikten av effektiva tullprocedurer och en god service och föreslår därför en komplettering av övergripande mål. Med det nya regelverket följer även att en anpassning av ADB- verksamhet till EU:s system måste ske. Arbetet fortgår kontinuerligt och fortsätter även . När det gäller tulldatasystemet anser regeringen att en vidarutveckling av detta är nödvändigt så att alla möjligheter till effektiviseringar tas till vara och att systemet därigenom blir attraktivt för näringslivet. Det föreslagna anslaget - 1 - innebär att det tidigare be- slutade besparingsprogrammet för för perioden /96 - 1998 fullföljs. Besparingarna uppgår härigenom till . har anslaget beräknats till 1 respektive 1 .