prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — 1996/97:2) internationella samarbete för hållbar utveckling har regeringen redovisat sin syn på hur det internationella miljösamarbetet bör utvecklas. Där redovisas bl.a. att i det fortsatta internationella samarbetet för hållbar utveckling bör verka för ett stärkt konventionsarbete, hållbara konsumtions- och produktionsmönster, miljöanpassade transportsystem samt att miljöaspekter integreras i handels-, säkerhets- och biståndspolitiken. Samarbetet för att utveckla metoder och handlingsprogram för att främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser genom bl.a. ett hållbart nyttjande av naturresurser, inkl. jord- och skogsbruk, resurser och färskvattenresurser, hållbar markanvändning och bebyggelse samt hållbar hantering av kemikalier är också av hög prioritet. Vad gäller inriktning och genomförande av det svenska miljöarbetet i EU har regeringen tidigare (skr. 1994/95:167) redovisat bl.a. att följande sakområden skall prioriteras, nämligen - kampen mot försurning och klimatförändringar, - arbetet för kretsloppsanpassning, - bevarande av biologiska mångfald, samt - en höjd ambitionsnivå när det gäller kemikaliekontroll och minskadanvändning av bekämpningsmedel. verkar också för att miljöfrågorna får genomslag i , i reformeringen av jordbrukspolitiken och inför . För att driva på den tekniska utvecklingen samt skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur har regeringen i den s.k. sysselsättningspropositionen föreslagit ett program som omfattar åtgärder med sysselsättningsskapande, teknikutvecklande och miljöförbättrande effekter bl.a. inom avfallsområdet, va-området och inom byggsektorn (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Förslaget har notifierats till EU. I det följande avsnittet om miljövård redovisar regeringen hur verksamheten avses administreras m.m. Regeringen avser att till lämna förslag om en miljöbalk med ikraftträdande . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och kan leda till ändringar i miljövårdens organisation. Regeringen avser också att förelägga en samlad miljöproposition med förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål. Det statsfinansiella läget kräver omfattande besparingar även inom miljöområdet. Genom omprioriteringar i befintlig verksamhet utöver vad som krävs för besparingar i enlighet med regeringens vårproposition (prop. 1995/96:150) räknar regeringen med att vissa nya satsningar inom miljöområdet skall vara möjliga. Härigenom möjliggörs en förstärkning vad gäller åtgärder för biologisk mångfald liksom en satsning för att bygga upp ett informationsnätverk via Internet som stöd i miljöarbetet hos myndigheter, kommuner och företag. Vidare beräknas resurser för bidrag till skoterleder m.m. i enligt med vad som förordats i propositionen om en hållbar utveckling i landets fjällområden (prop. 1995/96:226). har beslutat om besparingar inom utgiftsområdet för om sammanlagt . De totala beräknade utgifterna på statsbudgeten för utgiftsområdet uppgår till ca varav ca för miljövård och för strålskydd och kärnsäkerhet. Förslagen för innebär att ytterligare sparas. Dessutom föreslås omprioriteringar för att finansiera förstärkningar vad gäller aktionsplanen för biologisk mångfald, bidrag till skoterleder och införande av ett miljöinformationsnätverk. planeras besparingar om ytterligare . Vidare bortfaller resterande medel från energiskatteöverenskommelsen, . Regeringens förslag för innebär 1 för verksamhetsområdet och för verksamhetsområdet , kärnsäkerhet m.m., dvs. sammanlagt 1 329,9 miljoner för utgiftsområde 20. Allmän miljö- och naturvård. En särskild utredare (1996:04) har tillkallats med uppgift att se över dagens miljöövervakningsverksamhet och utarbeta förslag om miljöövervakningens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering. Utredaren skall vidare analysera förutsättningarna för ett ökat sektorsansvar för miljöövervakning. har i enlighet med de tilläggsdirektiv regeringen meddelade redovisat förslag till hur kalkningsverksamheten skulle kunna bedrivas på en väsentligt lägre nivå än dagens. Regeringens ambition är att huvuddelen av besparingen vad gäller miljöforskningen skall kompenseras med medel från (). Regeringen har vidare gett i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder för inom verkets ansvarsområde. Med bl.a. detta underlag avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen för med konkreta förslag till besparingar för detta budgetår. I förhållande till vad som redovisats i regeringens vårproposition har till utgiftsområdet ca förts över från utgiftsområde 16 för lokalkostnadstäckning vid universitet och högskolor. Vidare har utgiftsområdet ökats nominellt med avseende uppskattade medel från EU- fonden LIFE som motsvarande belopp beräknats under inkomsttitel . Från utgiftsområdet har härutöver gjorts en överföring med till utgiftsområde 1. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 20 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat1)Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Miljövård 1 511 1 654 1 710 1 124 1 108 954 916 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 237 317 357 247 222 220 223 Totalt för utgiftsområde 20 1 748 1 971 2 067 1 371 1 330 1 174 1 139 1) Exkl. anvisat på tilläggsbudget -------------------------------------------------------------------- | föreslås att verksamhetsområdet minskas | | motsvarande en besparing med . Härutöver | | beräknas genom omprioriteringar eller ytterligare besparingar | | utrymme för en satsning på åtgärder för biologisk mångfald, ett | | informationsnätverk via Internet som stöd i miljöarbetet hos | | myndigheter m.fl. samt för bidrag till skoterleder för att bl.a.| | minska bullerstörningar motsvarande sammanlagt omkring 28 | | . I regeringens skrivelse Vår miljö - Miljöarbetet (skr. 1995/96:120) redovisas tillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetet . En motsvarande redovisning kommer att lämnas till . och gjordes en översyn av miljöarbete av . Resultaten och presenteras i rapportserien Environmental Performance Reviews . Skyddet av den biologiska mångfalden är en prioriterad del av miljöpolitiken. Häri ingår bevarande av naturens variationsrikedom och att åstadkomma en långsiktigt god hushållning av naturresurserna. Utrymme för att genomföra ett aktionsprogram för biologisk mångfald bör skapas genom omprioriteringar av befintliga resurser. Regeringen planerar att under återkomma till vad gäller de övriga förslag som presenterat i rapporten 4463 Aktionsplan för biologisk mångfald samt till de förslag , , och lagt fram i sina aktionsplaner. I propositionen 1995/96:226 om hållbar utveckling i landets fjällområden förordas bl.a. att bidrag till anläggande av skoterleder och andra anläggningar för skotertrafiken samt för informationsinsatser bör kunna lämnas. Regeringen föreslår nu att sammanlagt genom omprioriteringar och besparingar i befintlig verksamhet avsätts för sådana bidrag. En väl fungerande informationsförsörjning med avancerat datorstöd är en förutsättning för genomförande av miljöpolitiken som bygger på decentralisering och sektorsansvar. Regeringen beräknar därför medel för att skapa ett informationsnätverk via Internet för stöd i miljöarbetet hos kommuner, myndigheter, företag och organisationer med utgångspunkt i ett förslag från Miljövårdsberedningen. Regeringen har beslutat att tillkalla en kommitté (M 1996:02) för översyn av kemikaliepolitiken mot bakgrund av bl.a. medlemskap i och en eventuellt förändrad riskbild avseende användningen av kemiska ämnen. Kommittén skall bl.a. utvärdera resultatet av de senaste tio årens arbete med att minska riskerna för hälsa och miljö med kemiska ämnen och lämna förslag till hur kemikaliepolitikens mål bör formuleras. Kommittén skall också föreslå bl.a. åtgärder inom området hormonellt verkande ämnen, hur samarbetet mellan staten och näringslivet kan vidareutvecklas, hur bör prioritera det globala internationella arbetet och vilka styrmedel som kan behövas inom kemikalieområdet. Kommittén skall redovisa sitt arbete . För att skapa bättre förutsättningar för bl.a. bankerna att bedöma företag från miljösynpunkt vid såväl kreditprövning som kapitalplacering har regeringen tillkallat en särskild utredare (1996:01). Utredaren skall bl.a. klarlägga förutsättningarna för ett system för sammanställning och analys av miljöinformation om företag, mot bakgrund av finansiella aktörers växande behov av att bedöma och jämföra företag ur miljösynvinkel. Vidare skall utredaren ge förslag till hur ett sådant system kan utformas och i vilken utsträckning ett statligt engagemang är önskvärt. Resultatet av utredarens arbete skall redovisas före utgången av . Regeringen avser att till redovisa en samlad bedömning av aktuella åtgärder för att förstärka miljöarbetet i näringslivet. Bl.a. bankernas miljöarbete kommer att belysas liksom arbetet med miljöledningssystem, miljörevision, omprövning av industrianläggningarnas tillstånd m.m. För att minska utsläppen av kväve till haven har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta ett administrativt system för avrinningsområdesvis hantering av vattenanknutna miljö- och resursfrågor (M 1996:03). Konkreta administrativa organisationsmodeller skall presenteras. Miljösamverkan mellan jordbrukare för att på ett kostnadseffektivt sätt minska miljöpåverkan från jordbruket på vattendragen och den sammanhängande kustzonen skall prövas. Detta gäller särskilt med avseende på närsaltutsläpp. Möjligheterna att påbörja försöksverksamhet med syfte att skaffa erfarenheter av nya administrativa system för tillämpning av miljökvalitetsnormer och miljösamverkan skall undersökas. Utredningsuppdraget skall redovisas . Det långsiktiga målet med det svenska kalkningsprogrammet skall vara det nationella intresset av att bevara den biologiska mångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjande av naturresurserna i sjöar och vattendrag. Innan slutlig ställning tas till vad som kan anses vara en lämplig nivå för ett sådant åtagande avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram en nationell plan för fortsatta statliga kalkningsinsatser. förslag om en sådan plan och verkets redovisning av regeringens uppdrag till verket att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde kommer sedan att ligga till grund för regeringens ställnings- tagande vad gäller den framtida kalkningsverksamheten. Kemikalieinspektionen och har överlämnat en delrapport till regeringen om avvecklingen av kvicksilver. Kemikalie-inspektionen har också avlämnat en rapport med utvärdering av hur avvecklingen av amalgamanvändningen inom tandvården fortgår. Regeringen kommer ta ställning till förslagen. Avfallsmängderna bör minska, liksom farligheten hos avfallet. Det avfall som genereras skall behandlas utifrån dess egenskaper. Detta är övergripande mål på avfallsområdet. Regeringen kommer att ta ställning till förslag om en bättre avfallshantering utifrån redovisade uppdrag att föreslå kvantitativa mål och åtgärder för en förbättrad avfallshantering. Inom ramen för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling har Kretsloppsdelegationen (M 1993:A) till regeringen kommit in med förslag till hur producentansvar skall utformas i byggsektorn och för elektriska och elektroniska produkter. kommer regeringen att ta ställning till förslagen, samt till förslagen i betänkandet (SOU 1996:08) Batterierna en laddad fråga . Regeringen kommer också att ta ställning till att till EU- kommissionen notifiera ett förslag till svensk förordning om producentansvar för bilar. Regeringen avser att upphäva den dispens som tillåtit behandling av kryddor med gasen etylenoxid. Som en följd av förbudet mot användning av etylenoxid förordar regeringen att behandling av kryddor med joniserande strålning tillåts (se utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk m.m.). tillkallades en nationell (dir. 1995:34) i syfte att medverka i arbetet med att utveckla, fördjupa och förankra och för att medverka inför utarbetandet av till FN:s extra generalförsamling om hållbar utveckling . Kommittén har gett ut skrifter om s.k. goda exempel, lägesbeskrivning vad gäller arbetet i med , beskrivning av det lokala arbetet med i andra länder samt ett underlag för svenskt miljömålsarbete. En stor Agenda 21-konferens förbereds tillsammans med bl.a. , och . Kommittén inleder också framtagandet av ett underlag till nationalrapport till FN. Regeringen har tillsatt en utredning (M 1996:04) som har till uppgift att granska dagens miljöövervakning och utarbeta förslag till verksamhetens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering. Utredningen skall redovisa sitt arbete . I regeringens forskningspolitiska proposition (1996/97:5) läggs förslag om miljöforskningens inriktning under kommande forskningsperiod. Regeringen har uppdragit åt att till redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder för vardera budgetåren 1998 och 1999 inom verkets ansvarsområde. kommer (M 1993:12) att redovisa förslag till skydd för ytterligare älvar. Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har i uppdrag att redovisa förslag till åtgärder för en hållbar utveckling i landets skärgårdsområden. Vidare remissbehandlas betänkandet (SOU 1996:38) Nationalstadsparker. Regeringen kommer att överväga förslag till åtgärder med anledning av dessa utredningar. kommer (M 1995:06) att redovisa förslag till kvalitetskrav på alternativa bränslen och hur dessa bör behandlas i förhållande till miljöklassystemet. Regeringen kommer att överväga förslag till åtgärder. Arbetet kommer också att innefatta överväganden av det arbete som pågår inom EU i fråga om fordonsbränslen. 3.2 Programmet för omställning till hållbar utveckling I samband med att fattade beslut om regeringens proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , m.m. anvisade för ett femårigt program med investeringsbidrag för omställning till hållbar utveckling (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Programmet skall syfta till att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Genom yttrande (JoU8y) uppmärksammades att den instans som föreslagits hantera medlen, Delegationen för ekologisk omställning vid , borde få en självständig ställning och tilldelas ett särskilt myndighetsanslag samt i övrigt få ställning som statlig förvaltningsmyndighet. I betänkande 1995/96:FiU15 togs inte ställning till detta utan angavs att regeringen i budgetpropositionen för skulle redovisa de frågor som tagit upp vad gäller organisatoriska former och medelsanvisning beträffande Delegationen för ekologisk omställning. har ställt sig bakom förslag. Regeringen lämnar mot denna bakgrund följande information om aktuell bedömning av beredningsgången för hanteringen av bidragsmedlen. Omställningen till hållbar utveckling måste planeras i ett längre tidsperspektiv. Vad den kommer att kräva av statligt stöd kan ännu inte överblickas. De nu beslutade bidragen kommer att utgå av . Regeringen har därför funnit att inrättandet av en ny statlig förvaltningsmyndighet ej kan motiveras. Verksamheten bör administreras av ett särskilt kansli med projektanställd personal inom en befintlig enhet på . En särskild fast beredningsgrupp inrättas för ändamålet med berörda departement. Delegationen för ekologisk omställning vid ändras så att delegationen får ställning som ett rådgivande organ som lyder direkt under . Delegationen kompletteras med byggnadsteknisk kompetens. Mot bakgrund av att länsstyrelser har erfarenhet av liknande anslag bör länsstyrelserna också deltaga i arbetet med bedömning av ansökningar och behandling av ärenden omfattande mindre belopp. Samarbete med Miljöteknikdelegationen bör eftersträvas. Administrationen av investeringsbidragen liksom framtagande av underlag för bedömning av ansökningar, information etc. bör finansieras via fjortonde huvudtitelns reservationsanslag Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning för /96. En förutsättning för den här föreslagna organisatoriska formen samt medelsanvisningen är EU:s godkännande av investeringsbidraget för omställning till hållbar utveckling. Programmet är notifierat till EU, varför kommissionens granskning och beslut inväntas. Därefter avser regeringen besluta om regleringsbrev, administrativa och organisatoriska frågor enligt ovan samt övriga föreskrifter för det av anvisade anslaget. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet A. Miljövård framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/951995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 1 511 1 654 1 710 1 124 1 108 954 916 3.3 Övrig statlig verksamhet Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremiens storlek och villkor i övrigt för utbetalning av premien. uppbär skrotningsavgiften och administrerar och förvaltar Bilskrotningsfonden. Behållningen i fonden uppgick till . Regeringen har enligt lagen om avgifter för miljöfarliga batterier (1990:1332) fått bemyndigande att meddela de föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade eller inte längre används. Den s.k. Batterifonden förvaltas av och uppgick till . På naturvårdsfonden redovisas naturvårdsobjekt i statlig ägo. Det gäller bl.a. områden som avsatts som nationalparker och områden i övrigt som förvärvats med statliga medel för naturvårdsändamål. Naturvårdsfonden förvaltas av . redovisas en landareal om ca på naturvårdsfonden. Verksamheten vid , och Kemikalieinspektionen har bedrivits med en sådan inriktning att de uppsatta målen har nåtts. revisionsberättelser avseende dessa myndigheter innehåller inte några invändningar. 3.5 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet Länsstyrelsernas huvudsakliga uppgifter och ansvar inom sakområde naturvård och miljöskydd samt hushållning med naturresurser är att - vara pådrivande och samordnande så att de nationella miljömålen får genomslag i länet. Länsstyrelserna har en viktig uppgift när det gäller att samordna kommunernas miljöarbete och skall bl.a. stödja kommunernas arbete med lokala , - bevara den biologiska mångfalden och skydda störningskänsliga ekosystemi länet, - stärka landskapsvården inom jordbruket och verka för att de areellanäringarna anpassas till de ekologiska förutsättningarna, - arbeta med tillståndsprövning och tillsyn enligt gällande miljölagstiftning, - i samarbete med ansvara för samordningen av miljöövervakningen i länet - utöva tillsyn över hushållningen mednaturresurser i länet Regeringens iakttagelser och bedömningar De flesta länsstyrelser har utarbetat regionala miljöstrategier (STRAM). Det är dock stora skillnader i hur väl miljöstrategierna är förankrade i länen och i vilken utsträckning de har utvecklats mot ett åtgärdsinriktat handlingsprogram. Som ett led i att bevara den biologiska mångfalden och att säkerställa särskilt värdefulla naturområden har alla länsstyrelser avsatt områden som naturreservat eller naturvårdsområde. En av de högst prioriterade uppgifterna vad gäller arbetet med att bevara den biologiska mångfalden har varit att inventera och ta fram kunskap om olika arter och deras livsmiljöer samt att göra denna information tillgänglig. Detta har ofta skett genom att databaser för naturvård upprättats. Länsstyrelsernas arbete för att anpassa de areella näringarna till de ekologiska förutsättningarna har fungerat särskilt väl vad gäller skogsbruket, till stor del beroende på ett bra samarbete med skogsvårdsstyrelserna. Tillståndsprövningen av miljöfarlig verksamhet löper i allmänhet väl. Den genomsnittliga genomloppstiden har i många fall minskat. Tillsynen av miljöfarlig verksamhet har i hög utsträckning delegerats till kommunerna. I flera fall har tillsynen prioriterats ned till förmån för strategiarbete. Av 4590, Myndigheternas arbete enligt miljöskyddslagen 1995, framgår att det fortfarande finns relativt många tillståndspliktiga verksamheter som saknar tillstånd. Jämfört med läget 1992 har dock antalet tillstånd ökat betydligt. I betänkande (SOU 1996:103) som remissbehandlas är såväl tillståndsprövningen som tillsynsfrågorna föremål för översyn. Även inom naturvårdsområdet har länsstyrelserna lyckats med att minska den genomsnittliga handläggningstiden för främst tillståndsärendena. Sammanställningar av länsstyrelsernas planer för den regionala miljöövervakningen, de s.k. länsprogrammen, visar på höga ambitioner från länsstyrelserna vad gäller miljöövervakningen samt genomgående en koppling till resp. läns miljöstrategi (STRAM). Kraven på länsstyrelserna avseende miljöövervakningen har ökat bl.a. på grund av en decentraliserad miljöpolitik. Miljöövervakningen bör ha en inriktning och omfattning som gör det möjligt att formulera nya mätbara miljömål för prioriterade regionala miljöhot. Här bör övervakning av området biologisk mångfald ha hög prioritet. En mer långsiktig planering av prioriteringar och uppföljning av arbetet med att bevara den biologiska mångfalden bör tas fram. Ett omfattande arbete har påbörjats med att ta fram områden som skall ingå i ett sammanhängande europeiskt nätverk av skyddade områden - Natura 2000. Länsstyrelserna har utfört ett gott arbete med detta. Det fortsatta arbetet bör ges hög prioritet. Regeringen har i ett uppdrag till om det fortsatta arbetet med Natura 2000 preciserat bl.a. länsstyrelsernas roll i detta. Länsstyrelserna sköter de omfattande arbetsuppgifterna inom miljös- kyddsområdet väl. Det är viktigt att länsstyrelserna fortsätter genomföra strategiarbetet liksom de inom STRAM-arbetet framtagna åtgärdsprogrammen. Regeringen vill även framhålla länsstyrelsernas viktiga samordningsroll i förhållande till kommunernas miljöarbete. 1994/95 Utgift 413 055 1) Anslagssparande 112 146 1995/96 Anslag 564 685 Utgiftsprognos 661 833 därav 1996 463 690 1997 Förslag 355 827 1998 Beräknat 347 676 1999 Beräknat 333 572 1 Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. övergripande mål är att vara samlande och pådrivande i miljövårdsarbetet samt ansvara för uppföljning och utvärdering, såväl nationellt som internationellt. Verkets arbete skall syfta till att säkerställa en god miljö och biologisk mångfald. Verket skall vidare - arbeta för att få till stånd ett miljöanpassat och kretsloppsinriktat samhäl- le - vara pådrivande i förhållande till sektorsmyndigheter samt regionala och lokala myndigheter genom att arbeta med mål, vägledning, samordning och uppföljning och utvärdering som rör miljöarbetet, - bidra med underlag till svenska ställningstaganden i det internationella miljöarbetet och medverka med expertkunskap inom miljöområdet, - följa upp och beskriva miljötillståndet, bedöma hotbilder samt utifrån en vetenskaplig grund ta fram åtgärdsförslag, - genom bidrag och ersättningar åstadkomma största möjliga miljövårdsutbyte, - genom köp och intrångsersättningar säkerställa natur av högsta värde för naturvård. Anslaget belastas i första hand av verkets förvaltningskostnader samt kostnader för vård och förvaltning av markinvesteringar. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden bör befintliga övergripande | | mål ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård | | A 1. , ramanslag | | A 2. Miljöövervakning m.m., ramanslag | | A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag, | | ramanslag | | A 4. Investeringar inom miljöområdet, ramanslag | | A 5. Miljö- och kretsloppsforskning, ramanslag | | A 6.