prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — Härvid ges för varje alternativ ett tänkt valresultat för det fall den föreslagna valkretsutformningen varit genomförd till val. Dessutom ges utifrån riksdagsvalsresultat en överblick av valresultatet om samtliga alternativa indelningar skulle kombineras med samtliga andra indelningar. Härutöver presenteras simulerade valresultat för de alternativa indelningarna. Sammanfattningsvis ger de valtekniska undersökningarna vid handen att några större förändringar inte är möjliga med hänsyn till valsystemets uppbyggnad och utgångspunkter. Valsystemet utgår från en proportionell fördelning av mandaten. Skulle valkretsarnas antal öka, dvs. minska mandatmässigt, i någon större omfattning medför det att utjämningsmekanismen i systemet skulle bli otillräcklig. Mot bakgrund av de redovisade övervägandena kunde ett förslag läggas fram också i denna del. Emellertid är det, som vi framhåller på flera ställen, angeläget att lokala synpunkter får göra sig gällande innan slutligt ställningstagande tas i fråga om ändrad utformning av en riksdagsvalkrets. De kontakter som vi haft med partiorganisationer i de berörda valkretsarna har gett vid handen att ett förslag bör anstå. Först sedan remissinstanserna i de berörda valkretsarna fått tillfälle att yttra sig kan slutligt ställningstagande ske. Vi lägger således inte fram något förslag utan redovisar endast under vilka förutsättningar en förändring av de fyra riksdagsvalkretsarna kan komma till stånd. Genomförandet medför inte några särskilda förberedelser eller insatser. De förslag som läggs fram får inga eller endast begränsade kostnadseffekter i jämförelse med dagens förhållanden. Över Nomineringsrätts- och valkretskommitténs betänkande Vissa valfrågor (SOU 1995:143) har remissyttranden avgetts av ombudsmän, , , , , vid , vid , vid , vid , , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , , , , i , och i . Nomineringsrätts- och valkretskommitténs sammanfattning av betänkandet Utvärderat personval (SOU 1996:66) Försöksverksamheten med personval har ägt rum dels i sju kommuner vid kommunfullmäktigevalet , dels i hela landet vid valet till . Regeringen har givit oss i uppdrag att utvärdera dessa val och att föreslå åtgärder som kan underlätta personvalen. De konkreta förändringar som föreslås i anslutning till det framtida systemet är följande. - För att hindra missbruk av den fria nomineringsrätten och för att underlätta rösträkningen vid val föreslås en frivillig reglering av partiernas anmälan av samtliga kandidater. - Tillskrivna namn beaktas inte på valsedlar för parti som registrerat partibeteckning och anmält samtliga kandidater. I övrigt betraktas ett till- skrivet namn som om väljaren avgett en personröst. - Strykningar av kandidater beaktas inte vid sammanräkningen. - Raden för tillskrivet namn som fanns vid de genomförda personvalen slopas. - Tillåtet med namnvalsedlar på postkontoren. - Ersättarsystemet förändras så att personrösterna får genomslag också på ersättarsidan. - Den s.k. dubbelvalsavvecklingen förändras på motsvarande sätt som ersättarreg- lerna. - Särregleringen beträffande mandattiden för kommunfullmäktige i kom- mun slopas. Utöver dessa förslag till förändringar diskuteras olika frågor med anknytning till personvalet utan att någon författningsreglering föreslås. Utgångspunkter för vårt arbete I 3 kap. 1 § första stycket regeringsformen stadgas numera följande. utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst. Det är klart att de framtida svenska valen utgår från ett partival. Till detta kommer det att finnas en utökad möjlighet att personrösta. Även om regerings- formen endast rör riksdagsvalet kommer de principer som där anges också att vara styrande för de kommunala valen. Genom en överenskommelse mellan riksdagspartierna står det klart att den av föreslagna modifierade danska modellen kommer att tillämpas i de allmänna valen, dvs. riksdagsval, landstings- och kommunfullmäktigval. Dessutom kommer den tills vidare att tillämpas vid val till . Vårt uppdrag är därför att föreslå åtgärder som gör personvalssystemet så ändamålsenligt som möjligt. Enligt vår mening finns skäl att försöka utveckla och stärka personvalsinslaget. Vi har arbetat utifrån modeller som kan leda till ett enklare system och en smidigare hantering av personröstningen både för väljarna vid röstningen och för valmyndigheterna vid sammanräkningen av rösterna. Mot bakgrund av det sagda har vi ställt regleringen i vallagen i ljuset av de genomförda valen med personvalsinslag. Vissa regler har vi funnit nödvändigt att föreslå ändringar i medan andra kan stå kvar oförändrade. I vissa frågor avstår vi från att föreslå någon reglering trots att de har betydelse för personvalsmöjligheterna. Vi pekar emellertid på behovet av andra åtgärder än lagstiftningsåtgärder. Vi skall nedan kort presentera våra förslag och diskussioner. I de val som genomförts med möjlighet att avge särskild personröst förekom inte särskilt mycket information kring det nya i valsystemet. För att systemet skall klara en övergång till en metod med ökat inslag av personröstning krävs, åtminstone , en satsning på information kring det nya systemet. Dessutom måste partiernas valkampanjer vara inriktade på att skapa klarhet för väljarna angående de alternativ de har att välja mellan. Det är då nödvändigt med mera omfattande informationsinsatser från myndigheter och partier än vad som förekom vid de genomförda personvalen. Frivillig reglering av partiernas anmälan av kandidater redan vid valet Den ordning med offentliga valförberedelser som vi förordar i vårt betänkande Vissa valfrågor (SOU 1995:143) förutsätter att bl.a. alla kandidater - och inte som endast två - skall vara anmälda. Eftersom de förslag vi för fram där endast kan genomföras efter grundlagsändringar och därmed inte kan tillämpas förrän 1998 har vi sett det som nödvändigt att föreslå en fakultativ (frivillig) reglering av anmälan av kandidater. Vid det kommande valen går denna ordning att tillämpa om partierna frivilligt anmäler samtliga kandidater. Därmed skyddas också partibeteckningen för partiet. Tillägg och strykning av kandidatnamn beaktas inte För att förenkla sammanräkningsförfarandet föreslås att tillägg av namn respektive strykningar av namn inte skall beaktas vid röstsammanräkningen. Detta innebär ett starkt skydd för partibeteckningarna för de partier som registrerat sådana och anmält kandidater. Tillskrivna kandidatnamn på övriga partiers valsedlar räknas på samma sätt som . Ett tillskrivet namn på en sådan valsedel räknas dessutom som en personröst. Som vi ser det ges väljarna genom personröstningen en reell möjlighet att påverka kandidaturvalet. Tillskrivna namn och strykningar på valsedeln har däremot ytterligt sällan fått betydelse för kandidaturvalet. Tillåtet med namnvalsedlar på postkontoren För att förbättra möjligheterna till personröstning på postkontoren föreslår vi att förbudet mot namnvalsedlar på posten upphävs. Detta möjliggör för partierna att lägga ut sina namnvalsedlar också på postkontoren. Utgångspunkten för mandatfördelningen inom ett parti är att personrösterna i första hand skall vara avgörande för vilken ledamot som utses. Emellertid gäller detta endast för det fall kandidaten fått personröster över en viss spärr. Nivån på den spärren var föremål för omfattande diskussioner inom (SOU 1993:21). Utvärderingen av de genomförda valen med inslag av personval visar att det finns skäl att åter överväga vilken nivå som spärren skall ha i det framtida valsystemet. Emellertid har vi inom kommittén stannat för att inte föreslå någon ändring på den punkten utan en eventuell justering av spärren får anstå till dess personval genomförts i full skala. Ersättarsystemet och den s.k. dubbelvalsavvecklingen Ersättarsystemet fick enligt förslag (SOU 1991:21) en ut- formning som innebar att personrösterna fick betydelse för ersättarvalet endast om listtroheten bevarades. Vi föreslår att reglerna i stället utformas så att personrösterna får genomslag fullt ut. Detta innebär att listtroheten frångås i de fall en kandidat fått personröster över spärren. Reglerna kan då också förenklas vilket är till fördel för sammanräkningsförfarandet. Dubbelvalsavvecklingen utformas på ett sätt som motsvarar ersättarreglerna. Särregleringen av mandattiden för kommunfullmäktige i , från valåret, föreslås upphävd. Det har framkommit att för sammanräkning av valet i endast med stora svårigheter kan hållas. För att underlätta sammanräkningen föreslås därför att särregleringen upphävs vilket innebär att samtliga landets kommuner har fyraårig mandattid från valåret. I finns ingen reglering av de politiska organisationernas redovisning av finansieringen av den politiska verksamheten. I avsaknad av reglering på området finns dock en tradition att partierna genom ömsesidiga överenskommelser eller ensidiga beslut redovisar sina intäkter och kostnader på riksplanet. Denna tradition fullföljdes i kommun vid valet genom ett avtal mellan partierna. Enligt vår mening ger de utvärderingar som gjorts i dessa delar inte underlag för annan bedömning än som tidigare gjorts. Det har inte visat sig att det uppkommit några avarter i finansieringssammanhang i anledning av personvalen. Det saknas därför skäl att överväga någon lagreglering men utvecklingen bör noga följas. Poströstning vid valet till De i betänkandet behandlade frågorna om personval gäller också för valet till . För detta val påpekar vi dessutom att valhemligheten i valet till kan vara i fara vad gäller poströstningen. Reglerna kan därför behöva utformas så att poströstningen begränsas. Det slutliga ställningstagandet blir dock beroende av det framtida valdeltagandet i dessa val. Över Nomineringsrätts- och valkretskommitténs delbetänkande Utvärderat personval (SOU 1996:66) har remissyttranden avgetts av ombudsmän, , , Kammarrätten i , , , vid , vid , vid , , i , i län, i , i , i , i , i , i , , kommun, kommun, , , kommun, , , , , kommun, , , , och RÅDETS DIREKTIV 94/80/EG av (EGT nr L 368, 31.12.1994, s. 38, Celex 394L0080) om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val förunionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare -------------------------------------------------------------------- EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR juridiska traditioner och är ANTAGIT DETTA DIREKTIV organiserade enligt många olika strukturer. Begreppet med beaktande av Fördraget om "kommunala val" avser inte upprättandet av Europeiska samma sak i alla medlemsstater. gemenskapen, särskilt artikel Detta direktivs använd- 8b 1 i detta, ningsområde måste därför klargöras genom att definiera begreppet. med beaktande av kommissionens Med kommunala val avses val förslag, genom allmänna direkta val till primärkommuner och deras med beaktande av underordnade enheter. Begreppet yttrande1, omfattar allmänna direkta val både till kommunfullmäktige och med beaktande av Ekonomiska till kommunstyrelser. och sociala kommitténs yttrande2, En person kan fråntas sin rätt med beaktande av Regionala till valbarhet genom ett kommitténs yttrande3, och enskilt beslut fattat av myndigheterna antingen i med beaktande av följande: bosättningsstaten eller i hemstaten. Med hänsyn till den Fördraget om upprättandet av politiska betydelse som en Euro-peiska unionen markerar befattning medför bör en ny fas i processen med att med-lemsstaterna vara skapa en allt fastare berättigade att vidta nödvändiga sammanslutning mellan de åtgärder för att säkerställa att en europeiska folken. En av person som har fråntagits sin unionens uppgifter är att på ett rätt till valbarhet i sin konsekvent och solidariskt sätt hemstat inte kan återfå denna rätt organisera förbindelserna enbart till följd av att han är mellan med-lemsstaternas folk. bosatt i en annan medlemsstat. I dess grundläggande mål ingår Detta problem, som gäller att stärka skyddet av medlems- medborgare från andra staternas medborgares rättig- medlemsstater, är tillräckligt heter och intressen genom att stort för att rättfärdiga en införa ett unionsmedborgarskap. bestämmelse enligt vilken de medlemsstater som anser det I detta syfte införs genom vara nödvändigt tillåts att ta avdelning II i Fördraget om ifrån sådana kandidater rätten upprättandet av Euro-peiska till valbarhet inte endast i unionen ett bosättningsstaten utan också i unionsmedborgarskap för alla hemstaten. Med hänsyn till medlemsstaters medborgare, som principen om proportionalitet är därigenom tillerkänns ett antal det tillräckligt om rösträtten rättigheter. endast underställs reglerna för fråntagande av rösträtt i Den rösträtt och valbarhet vid bosättningsstaten. kommunala val i den medlemsstat där man är bosatt som garanteras genom artikel Eftersom kommunstyrelsen i 8b.1 i Fördraget om upprättandet primärkommuner utför uppgifter av Europeiska gemenskapen är som kan innebära deltagande i ett officiellt maktutövande och främjande av det allmännas bästa, 1 EGT nr C 323, 21.11.1994. bör medlemsstaterna kunna 2 Yttrandet avgivet den 14 reservera dessa befattningar för . Ännu inte sina medborgare. offentliggjort i EGT. Medlemsstaterna bör också kunna 3 Yttrandet avgivet den 28 vidta lämpliga åtgärder för det . Ännu inte ändamålet. Åtgärderna får inte mer än offentliggjort i EGT. vad som är nödvändigt för att uppnå det målet begränsa möjligheten för exempel på tillämpningen av andra medlemsstaters medborgare principen om jämlikhet mellan att bli valda. och lika behandling mellan en medlemsstats medborgare och en medlemsstats medborgare och På samma sätt bör kommunstyrelse- medborgare i andra ledamöters rätt att delta i val medlemsstater och en naturlig till förbehållas följd av den rätt att fritt röra landets egna medborgare. sig och uppehålla sig som föreskrivs i artikel 8a i fördraget. Om en medlemsstats lagar föreskriver att det är oförenligt att inneha en Tillämpningen av artikel 8b.1 befattning med andra förutsätter inte en fullständig befattningar, bör harmonisering av medlemsstaterna få möjlighet att medlemsstaternas valsystem. utvidga denna oförenlighet till Bestämmelsens mål är främst att att omfatta likvärdiga upphäva det nationella krav som befattningar som innehas i de flesta medlems-stater för andra medlemsstater. närvarande ställer för utövandet av rösträtten och valbarheten vid val. Med hänsyn till Alla undantag från de allmänna principen om proportionalitet bestämmelserna i detta direktiv enligt artikel 3 b tredje måste i enlighet med artikel stycket i fördraget, får 8b.1 i fördraget vara befogade gemenskapens lagstiftning på med hänsyn till speciella detta område dessutom inte gå problem i en medlemsstat. Varje utöver vad som är nödvändigt för undantag måste också enligt att uppnå målet i artikel 8b.1 i sakens natur kunna tas upp till fördraget. Syftet med artikel 8b.1 är att Sådana särskilda problem kan säkerställa att alla uppstå i en medlemsstat där unionsmedborgare, vare sig de andelen unionsmedborgare som är medborgare i den medlemsstat uppfyller ålderskravet för rösträtt där de är bosatta eller inte, och som är bosatta i kan utöva sin rösträtt och sin medlemsstaten utan att vara valbarhet vid kommunala val i medborgare där är betydligt högre den staten på lika villkor. De än genomsnittet. Undantag är krav, bl.a. avseende befogade om dessa medborgare bosättningens varaktighet och utgör av väljarkåren. bevis på denna, som tillämpas för Dessa undantag måste baseras på medborgare från andra kriteriet om bosättningens medlemsstater bör därför vara varaktighet. samma som de eventuella krav som tillämpas för medborgare i medlemsstaten i fråga. Det bör Unionsmedborgarskapet har till inte tillämpas särskilda krav för syfte att underlätta unions- medborgare från andra medborgares integration i medlemsstater, såvida inte värdlandet. I detta sammanhang olika behandling av medborgare ärdet förenligt med fördragets i medlemsstaten och medborgare avsikt att undvika polarisering från andra medlemsstater mellan nationella och icke- berättigas av att särskilda nationella listor över omständig-heter som gäller för de kandidater. senare skiljer dem åt. Risken för polarisering gör sig Unionsmedborgarens rösträtt och särskilt gällande i en val-barhet vid kommunala val i medlemsstat där antalet bosättningsstaten enligt unionsmedborgare som uppfyller artikel 8b.1 i fördraget ålderskravet för rösträtt och som hindrar emellertid inte bor i medlemsstaten utan att utövandet av rösträtten och vara medborgare där överstiger valbarheten vid val i av det totala antalet hemstaten. Det är viktigt att unionsmedborgare som uppfyller respektera en unionsmed- ålderskravet för rösträtt och som borgares frihet att själv bor i medlemsstaten. Det är därför bestämma om han vill delta i viktigt att medlemsstaten i kommunala val i fråga i enlighet med artikel 8b bosättningsstaten. Det är därför i fördraget kan fastställa lämpligt att denna medborgaren särskilda bestämmelser vad gäller själv får uttrycka sin önskan att kandidatlistornas utöva sin rösträtt i sammansättning. Det kan dock föreskrivas att en sådan medborgare automatiskt skall Hänsyn måste tas till det faktum upptas i röstlängden i de att i vissa medlemsstater har medlemsstater där röst-ning inte personer som är bosatta där, men är en skyldighet. som är medborgare i någon annan medlemsstat, rösträtt vid val till , och vissa Medlemsstaternas kommuner bestäm-melser i detta direktiv avspeglar olika politiska och kan därför mildras. har en särställning med Artikel 3 en egen jämvikt eftersom artiklarna 1-4 i dess grundlag Den som på referensdagen föreskriver tre officiella språk a) är unionsmedborgare enligt och en uppdelning av dess artikel 8.1 andra stycket i territorium i provinser och fördraget, och språkgemenskaper, och till följd av detta kan en fullständig tillämpning av detta direktiv få b) inte är medborgare i sådana effekter i vissa bosättnings-staten men som kommuner att det är nödvändigt ändå uppfyller de villkor för att föreskriva en möjlighet till rösträtt och valbarhet som undantag från bestämmelserna i enligt den statens detta direktiv för att hänsyn lagstiftning gäller för de skall kunna tas till denna egna medborgarna särställning och jämvikt. skall i bosättningsstaten ha Kommissionen kommer att göra en rösträtt och vara valbar vid rättslig och faktisk utvärdering kommunala val i av tillämpningen av detta bosättningsstaten i enlighet med direktiv, inklusive den detta direktiv. utveckling i valkretsen som har skett efter detta direktivs ikraftträdande. I Artikel 4 förbindelse med detta kommer 1. Om medborgare i kom-missionen att överlämna en bosättningsstaten måste ha varit rapport till bosatta på den statens och rådet. territorium för att få rösta eller för att vara valbara, skall väljare och valbara personer enligt artikel HÄRIGENOM FÖRESKRIVS 3 anses uppfylla det villkoret FÖLJANDE. om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden. KAPITEL I 2. Allmänna bestämmelser Om då en medlemsstats egna medborgare enligt Artikel 1 bosättningsstatens lagar endast har rösträtt eller är valbara i 1. I detta direktiv fastställs den primärkommun där de har sin närmare bestämmelser för rösträtt huvudsakliga bostad, skall och valbarhet vid kommunala väljare och valbara personer val för unionsmedborgare som är enligt artikel 3 också bosatta i en medlemsstat där de underställas detta krav. inte är medborgare. Bestämmelserna i detta 3. direktiv skall inte påverka Punkt 1 skall inte påverka de medlemsstaternas bestämmelser bestämmelser i medlemsstaterna om rösträtt och valbarhet för de enligt vilka personer endast av dess medborgare som bor har rösträtt eller är är valbara i utanförderas territorier eller en viss primärkommun endast om för medborgare från tredje land de har varit bosatta där under som bor i de medlemsstaterna. en viss minsta tid. Artikel 2 Inte heller skall punkt 1 1. I detta direktiv avses med påverka nationella bestämmelser som redan är i kraft den dag när a) primärkommun: de detta direktiv antas, och genom administrativa enheter som vilka en person endast har anges i bilagan och som i rösträtt eller är valbar om att enlighet med varje han har tillbringat en minsta medlemsstats lagar tid i den valkrets i omfattar organ som har medlemsstaten som primärkommunen valts genom allmänna tillhör. direkta val och som har befogenhet att på eget ansvar förvalta vissa Artikel 5 lokala ärenden på lägsta nivån 1. i den politiska och En bosättningsstat får föreskriva administrativa att en unionsmedborgare som organisationen, genom ett civilrättsligt eller straffrättsligt beslut har b) kommunala val: allmänna fråntagits sin rätt till direkta val av medlemmar valbarhet enligt hemstatens till kommunalfullmäktige lagstiftning, inte skall få utöva och, i tillämpliga fall, den rätten vid kommunala val. ordförande och styrelseledamöter för en primärkommun inom ramen för 2. varje enskild medlemsstats En unionsmedborgare, som i lagar, bosättningsstaten vill kandidera vid kommunala val men som inte c) bosättningsstat: en kan visa upp den deklaration medlemsstat där en som avses i artikel 9.2 a eller unionsmedborgare är bosatt det intyg som avses i artikel men där han eller hon inte 9.2 b, skall vägras att är medborgare, kandidera. d) hemstat: den medlemsstat där unionsmedborgaren är 3. Medlemsstaterna får föreskriva med-borgare, att endast deras egna medborgare få inneha en e) röstlängd: antingen ett befattning som vald ordförande sådant officiellt register för, suppleant eller ledamot av över alla röstberättigade i en primär-kommuns kommunstyrelse en primärkommun eller dess om han väljs för att inneha den underordnade enheter som befattningen under hela en behörig myndighet mandattiden. upprättar och håller aktuellt i enlighet med Medlemsstaterna får också bosättningsstatens fastställa att endast deras egna vallagstiftning, eller medborgare får inneha tillfälliga folkbok-föringen, om denna eller interimistiska funktioner innehåller uppgifter om som ordförande för, suppleanter rösträtt, eller ledamöter av en primärkommuns kommunstyrelse. f) referensdag: den eller de dagar då unionsmedborgare Med hänsyn till fördraget och enligt bosätt-ningsstatens till allmänna rättsprinciper får lagstiftning skall medlems-staterna vidta lämpliga, uppfylla villkoren för nödvändiga och proportionella rösträtt och valbarhet i den åtgärder för att säkerställa att de staten, befattningar som avses i första stycket och de funktioner som g) försäkran: en försäkran som avses i andra stycket endast avges under straffansvar kan innehas och uppfyllas av enligt nationell rätt. deras egna medborgare. Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla om några av 4. Medlemsstaterna får också de lokala myndigheter som fast-ställa att en unions- anges i bilagan på grund av medborgare som har valts till ändringar i nationella lagar medlem av ett representativt råd ersätts med en annan myndighet varken skall delta i utnämningen som uppfyller de funktioner av ombud för val av en som avses i punkt 1 a i denna parlamentarisk församling eller artikel, eller om en myndighet i val av medlemmar till en sådan avskaffas eller skapas på grund församling. av sådana ändringar. Artikel 6 efter det att 1. Personer med rätt att kommissionen har mottagit en kandidera inom ramen för artikel anmälan om detta samt 3 skall underställas samma medlemsstatens försäkran om att villkor rörande olämplighet som det inte skadar någon persons enligt bosättnings-statens lagar rättigheter enligt detta tillämpas för medborgare i den direktiv skall den anpassa staten. bilagan genom att ersätta, stryka eller lägga till i den på lämpligt sätt. Den ändrade 2.