prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Den civila hälso- och sjukvården måste vid ett angrepp i nuvarande omvärldsläge inledningsvis kunna svara för hela sjukvårdsbehovet, både militärt och civilt skadade, med ordinarie fredsresurser. Skadade och sjuka skall kunna ges behandling och vård med katastrof-beredskapens resurser, som skall kunna fungera . Primär kirurgi skall kunna utföras . skall liksom miljö- och hälsoskyddet kunna fungera med fredsorganisationens resurser. För angreppshotet skall genomgående finnas fredstida uthållighet. När det gäller angreppshot med iståndsatta styrkor skall förmåga finnas att efter en resursuppbyggnad kunna ge skadade och sjuka basal behandling och vård. Primär och sekundär kirurgi skall kunna utföras inom angivna ramar. Förebyggande åtgärder skall kunna ske. Viktiga förutsättningar för att kunna klara sjukvårdsbehoven vid ett angrepp med iståndsatta styrkor är tillgången till reservanordningar med tillräcklig kapacitet främst för el-, vatten- och värmeförsörjningen samt att sjukvårdsförnödenheter finns tillgängliga för såväl behandling av krigsskadade som för kvarvarande fredssjukvård. skall inom vara anpassad till krigets behov. Detsamma gäller miljö- och hälsoskyddet. Uthålligheten skall sträcka sig över månader. I fråga om ett angreppshot på lång sikt skall funktionen kunna anpassa verksamheten till ändrade krav på kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga genom åtgärder beträffande funktionssäkerhet, kompetens samt teknik- och systemutveckling, flexibel planläggning m.m. Uthållighet m.m. skall kunna anpassas till skilda säkerhetspolitiska lägen. När det gäller skydd mot A-, B- och C-stridsmedel skall profylaktisk behandling och immunisering kunna utföras. Funktionen skall kunna fullfölja sina viktigaste uppgifter i C-moln och radiakmiljö. Den skall även kunna lokalisera och identifiera smittkälla med fältepidemiologisk verksamhet och mikrobiologisk diagnostik. Funktionen skall ha ett grundläggande skydd mot B-stridsmedel (grundskydd). C-kontaminerade och skadade från områden eller anläggningar som har utsatts för B-angrepp skall kunna omhändertas och saneras, främst vid sjukvårdsanläggning. Vissa utsatta personalgrupper skall kunna ges ett förstärkt B-skydd. När det gäller medverkan vid internationella insatser och vid svåra påfrestningar i fred skall expertinsatser och visst bistånd med förnöden- heter kunna ges senast efter särskilt medgivande. Med fredstida katastrofberedskap som grund skall funktionens kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga vara tillräcklig för svåra påfrestningar på samhället i fred. Funktionen Postbefordran omfattar för totalförsvaret postal kommunikation samt postgiroverksamhet. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Postbefordran skall bedrivas så | | att totalförsvarets behov av postal kommunikation samt | | postgiroverksamhet skall kunna tillgodoses under höjd | | beredskap. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser | | och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid | | svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen gör följande bedömning av beredskapsläget. Vissa anläggningar är i krig sårbara för bekämpning med flyg och sabotage. Följden kan bli att postverksamheten tvingas övergå till en hantering med stora förseningar som följd och att funktionen Finansiella tjänster allvarligt påverkas. Bristen på reservkraft gör att den ökande produktionen av elektronisk post och modern postsortering inte kan genomföras vid avbrott i landets elförsörjning. Sårbarheten ökar eftersom posthanteringen centraliseras och automatiseras. Det är svårt att skydda postterminalerna. Regeringen anser därför att åtgärderna måste inriktas mot skydd mot sabotage, installation av egen reservkraft, elektronisk överföring av brev/meddelanden samt alternativa transporter av brev och paket. En särskild organisation för fältadresserad post skall finnas förberedd. Beredskapåtgärderna anpassas till den utveckling som kommer att ske inom funktionen. Vissa anläggningar erhåller skydd mot sabotage och flygbekämpning. Sårbarheten vid elbortfall bör minskas genom att anskaffning av reservel påbörjas vid de viktigaste sorteringsterminalerna. I övrigt bibehålls förmågan oförändrad på dagens nivå. Vid programplaneperiodens slut saknas fortfarande reservel vid ett antal sorteringsterminaler och inom postgiroverksamheten. Funktionen Telekommunikationer omfattar kommunikation av ljud, text, bild och data via markbundna eller mobila nät. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Telekommunikationer skall | | bedrivas så att totalförsvarets behov av teletjänster under höjd| | beredskap tillgodoses. Verksamheten skall även bedrivas så att | | de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna | | utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen gör följande bedömning av beredskapsläget. Trots att många av Telias förmedlingsfunktioner är fullträffsskyddade är telekommunikationerna fortfarande mycket sårbara för sabotage och bekämpning med flyg. Telias stora oskyddade telebyggnader med många viktiga funktioner, är särskilt sårbara. Vid en stor insats av framför allt sabotage och precisionsstyrda vapen från flyg är risken stor att telekommunikationerna lamslås. Möjligheterna att prioritera teletrafik för totalförsvarsviktiga abonnenter är små. Regeringen anser att Telekommunikationer är en nyckelfunktion för totalförsvaret, som vid ett väpnat angrepp måste fungera med hög säkerhet. Sårbarheter i landets infrastruktur måste därför efterhand byggas bort eller begränsas. Åtgärder kan främst vidtas i samband med operatörernas utbyggnad av nät eller vid förnyelse av teknik. Utvecklingen inom funktionen går mycket fort. Som följd av detta uppstår nya möjligheter men också risker för nya sårbarheter. Konsekvenser av Telias pågående omstrukturering måste beaktas. Satsning på en mångfald av operatörer ger ökad flexibilitet och minskad sårbarhet. Funktionen är mest sårbar för angrepp med precisionsstyrda vapen från luften och för sabotage, varför skydd mot dessa angreppsformer prioriteras. Manipulering i datasystem måste särskilt beaktas. Mask- och slingformiga nät med redundans och omkopplingsmöjligheter vid skador utgör tillsammans med fullträffskydd eller spridning av vitala funktioner främsta grund för motståndsförmåga mot bekämpning. Skyddet av Telias transportnät bör förbättras. GSM-näten förbereds för användning i krig genom att vissa anläggningar fullträffsskyddas. Bevakning av vitala knutpunkter bör planeras inför både väpnat angrepp och svåra påfrestningar på samhället i fred. utreder hur åtgärder bör vidtas för att förhindra manipulering av datasystem. Reservkraften bör förbättras för att klara långa elavbrott vid bekämpning av landets elförsörjning. En metod för prioritering av totalförsvarsviktiga abonnenter bör tas fram och införas. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Kostnaden för vissa beredskapsåtgärder mot allvarlig fredstida | | hot och påfrestningar inom funktionen Telekommunikationer skall | | delvis finansieras genom en avgift. Avgiftssystemet bör träda i | | kraft . Regeringen avser senare lägga fram | | förslag om regleringen av en sådan avgift. 1995/96:12 framhöll regeringen att de senaste årens utveckling medför att vi måste teckna en bredare bild av tänkbara risker, hot och påfrestningar. Bilden sträcker sig från de mer traditionella säkerhetspolitiska hot som långsiktigt inte kan uteslutas, över de nya konflikter som tenderar att blossa upp i det spår, till de hot och risker som följer av den globala utvecklingen och de moderna samhällenas sårbarhet. Sammantaget talar detta för ett vidgat säkerhetsbegrepp. Regeringen ansåg att med utgångspunkt från det vidgade säkerhetsbegreppet skall en helhetssyn prägla samhällets satsningar och åtgärder för att förebygga och hantera hot och risker såväl i fred som i krig. Regeringen redovisade i propositionen om totalförsvarets första etapp grunder för utformning och dimensionering av totalförsvaret. Därvid framhölls bl.a. att totalförsvarets resurser också bör utformas för att kunna stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra fredstida påfrestningar och katastrofer. I propositionen framhölls vidare att när det gäller de särskilda resurser som avdelas för det civila försvaret bör en mycket långtgående integrering av resurser för fred respektive krig kunna ske. har ställt sig bakom vad regeringen anfört om det vidgade säkerhetsbegreppet och inriktningen av det civila försvaret. Regeringen har i avsnitt 19.3 behandlat frågor om styrning och finansiering av det civila försvaret. Regeringen föreslår i avsnitt 20.3.17 att beredskapsåtgärderna inom elområdet i sin helhet skall finansieras med avgifter som tas ut av nätägare. Enligt regeringen bör även beredskapsåtgärder inom teleområdet avgiftsfinansieras till viss del. I enlighet med det vidgade säkerhetsbegreppet och den nya inriktning som beslutades för det civila försvaret i totalförsvarsbeslutets första etapp, skall under den kommande försvarsbeslutsperioden beredskapsåtgärderna utformas och dimensioneras med hänsyn även till de fredstida påfrestningar som kan inträffa, t.ex. terroristangrepp mot strategiskt viktiga anläggningar. På teleområdet finns emellertid förslag till EG-direktiv som innehåller principer för finansiering av samhällsomfattande tjänster (service). Med detta begrepp menas i huvudsak att alla användare skall garanteras ett visst minimiutbud av tjänster. Vissa sådana tjänster får avgiftsfinansieras, bl.a. det fasta allmänna telenätet för taltelefoni, fax och viss dataöverföring, larmtjänster m.m. Regeringen anser således att en avgiftsfinansiering av beredskapsåtgärderna bör begränsas till att omfatta sådana åtgärder som innebär att det fasta allmänna telenätet ges en tillräcklig robusthet och flexibilitet mot fredstida hot och påfrestningar och som är till nytta för operatörerna i fredstid. Det är viktigt att avgifterna hålls på en sådan nivå att de inte kan bedömas utgöra någon form av etablerings- eller konkurrenshinder. Avgifternas storlek kommer att fastställas i regeringens kommande proposition om ändringar i telelagen. Enligt regeringen bör sålunda införas ett avgiftssystem på teleområdet som omfattar vissa beredskapspåtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar. Av det belopp på som erfordras för beredskapsåtgärder på teleområdet anser regeringen att bör avgiftsfinansieras. Den nuvarande upphandlingsmodellen skall även fortsättningsvis tillämpas. har lämnat en rapport rörande funktionen Telekommunikationer till regeringen. Överstyrelsen har inom ramen för denna funktionsgenomgång inte funnit några uppgifter som gör att Överstyrelsen har en avvikande uppfattning från beträffande planeringsinriktning samt beredskapsförmågan inom funktionen. Överstyrelsen konstaterar att samarbetet inom funktionen håller på att finna sina former och fungerar allt bättre. Enligt Överstyrelsen är inte definitionen av funktionen Telekommunikationer entydig vilket har lett till vissa avgränsnings-problem. Överstyrelsen påpekar vidare att avnämarna, i första hand Högkvarteret, Överstyrelsen, militärbefälhavarna och civilbefälhavarna ej får någon samlad information om vilka beredskapsåtgärder som genomförts , vilka beredskapsåtgärder som planeras att upphandlas och på vilka grunder de prioriteras.Överstyrelsen har bl.a förutsatt att PTS arbetar vidare med att utveckla en redovisning av beredskapsåtgärder som vidtagits och effekterna av dem samt att PTS bygger upp rutiner för att följa upp att operatörerna gör det som de är ålagda att göra enligt PTS föreskrift. I departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38) föreslås bl.a. att en rapporteringsskyldighet införs i Post- och instruktion avseende bl.a. effekterna av upphandlingen av handikappåtgärder och försvarsberedskap. omfattar delfunktionerna väghållning, järnvägstransporter, banhållning, sjötransporter, flygtransporter, landsvägstransporter och transportsamordning. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Transporter (transportsamordning, | | järnvägstransporter, banhållning, väghållning, landsvägstransporter,| | flygtransporter, sjötransporter) skall bedrivas så att under höjd| | beredskap Försvarsmaktens samt totalförsvarets behov i övrigt kan| | tillgodoses. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser| | och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid | | svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella | | fredsfrämjande och humanitära insatser. är ansvarig för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Väghållning. Förmågan att upprätthålla väghållningen vid väpnat angrepp är enligt regeringen begränsad vad gäller vissa förbindelsearbeten samt i kompetens och kapacitet att bygga reservbroar. Under ett anpassningsskede kan denna förmåga höjas till en godtagbar nivå. Beredskapsplaneringen för väghållningen i statlig och regi skall inriktas mot att upprätthålla kapaciteten för väghållning på en oförändrad nivå vid krig i vår omvärld, vid svåra påfrestningar i fred och vid ett väpnat angrepp. Förbindelserna i nord-sydgående riktning i och på stamvägnätet i landet i övrigt skall efter utslagning kunna återupprättas minst en gång. Delfunktionerna Järnvägstransporter och Banhållning är ansvarigt för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Banhållning och SJ är på motsvarande sätt ansvarig för delfunktionen Järnvägstransporter. Förmågan att utföra järnvägstransporter vid störda förhållanden är till stor del beroende av en fungerande elförsörjning och intakta broar. har endast en begränsad tillgång på visst reparationsmaterial vilket medför vissa begränsningar. Vid bortfall av elförsörjning kan diesellok användas för prioriterade transporter och reservelverk finns för att försörja vitala tekniska signal- och teleanläggningar. Fortsatta insatser krävs för att förbättra ledningsförmågan. Det finns vissa brister vad gäller AC- skyddsmateriel. Planeringen skall ha som utgångspunkt att järnvägstransportkapaciteten i stort sett är densamma som i fred, under förutsättning att järnvägarna inte har utsatts för bekämpning. Även under störda förhållanden skall det vara möjligt att bedriva järnvägstransporter. Regeringen anser att det är angeläget att anskaffa reservdelar och materiel för reparationsberedskapen för järnvägarna samt att skydda de högst prioriterade anläggningarna fortifikatoriskt. Vidare bör AC-skyddet förbättras och telekommunikationerna med freds- och krigsupphållsplatser anpassas, bl.a. med anledning av den tekniska utvecklingen inom området. är ansvarig för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Flygtransporter. Vid ett angrepp i nuvarande omvärldsläge bedöms samtliga flygplan och helikoptrar vara tillgängliga och kunna ställas om till totalförsvarets behov. Trots omfattande satsningar på markåtgärder fram begränsas flygtrafiken med vissa flygplanstyper i delar av landet. Markåtgärder torde i huvudsak färdigställas . En preliminär plan för att förbereda anpassning på lång sikt är framtagen. Förmågan att utföra fjärrsjuktransporter bedöms vara god. Ledningsförmågan har förbättrats genom fortsatt utbyggnad av vissa ledningscentraler. Förmågan till ledning inom delfunktionen Flygtransporter har även förbättrats genom övnings- och utbildningsinsatser för SAS Sverige AB:s (tidigare ABA) chefspersonal. Emellertid begränsas ledningsförmågan genom bl.a. vissa andra kvarstående utbildnings- och övningsbehov samt av att flygvapnets lednings- och informationssystem ännu inte är utbyggt. Anskaffning av modern teknisk utrustning för transportledning är inte heller slutförd. Förmågan att utföra flygtransporter vid angrepp med AC-stridsmedel har förbättrats då en omfattande anskaffning av AC-skyddsutrustning genomförts. Brister kvarstår främst då det gäller utbildning och övning rörande AC-skydd. Regeringen anser att vid krig i vår omvärld skall det finnas möjlighet att transportera lika mycket av vår utrikeshandel som normalt flygtransporteras i fred. Utrikes persontransporter i linjetrafik skall under motsvarande förhållanden kunna fortgå till viss mindre del. Inrikes tunga flygtransporter (person och gods) bör vara möjliga att kunna utföras i en omfattning som motsvarar ca två tredjedelar av transporterna under normala förhållanden. Denna förmåga eftersträvas även om all möjlighet till service och reparationer av flygplanen i utlandet har upphört. Vid angrepp i nuvarande omvärldsläge skall flygplan och helikoptrar kunna lösas från uppdrag och utföra totalförsvarsviktiga transporter i erforderlig omfattning. Vid väpnat angrepp med iståndsatta styrkor skall möjlighet finnas att flygtransportera den viktigaste delen av den utrikeshandel som normalt flygtransporteras, varvid förutsätts att den svenska delen av SAS ensam svarar för transporterna. Önskvärd förmåga vid dylika situationer är att klara ett inrikes transportarbete, såväl av gods som av personer, som motsvarar närmare hälften av det normala fredstida. Denna förmåga bedöms vara tillräcklig för att klara totalförsvarets behov av flygtransporter. I samband med mobilisering och krigsorganisering skall SAS flygplansflotta kunna utnyttjas för att tillgodose behovet av inrycknings- och koncentreringstransporter. Särskilt viktigt är det dessutom att tillgodose behovet av fjärrsjuktransporter. Detta gäller även under störda förhållanden. För ett angrepp med iståndsatta styrkor är målet att ca 20 flygplatser skall vara möjliga att trafikera med tungt jetflyg och att de skall vara utbyggda med uppställningsplatser för flygplanen. Utbyggnad av ytterligare ca 10 platser skall kunna göras för ett angrepp på lång sikt. En fortsatt anskaffning av flygreservdelar bör ske mot bakgrund bl.a. av att SAS inför en ny flygplantyp . Det är angeläget att ett stort antal flygplatser kan utnyttjas och att många uppställningsplatser finns för flygplanen vid flygplatserna. Vid prioriterade flygplatser för inryckningstransporter m.m skall därför uppställningsplatser färdigställas. Arbetet med ett mindre antal verkstadsflygplatser skall också slutföras. För övriga flygplatser som krävs för transporter vid ett större angrepp skall utbyggnad förberedas för att kunna färdigställas under . Fortsatt utbyggnad och komplettering av flygtransportledningen bör genomföras . Vidare bör ett nytt flygtrafikledningssystem för krig påbörjas samt utbildning och viss anskaffning inom ABC-området genomföras. är ansvarig för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Sjötransporter Förmågan att utföra transporter i säkerhetspolitiska kriser och i krig med enbart svenskflaggade fartyg är enligt regeringen allmänt sett bristfällig. Det är bristen på större tank- och bulkfartyg som är mest markant. Kan däremot t.ex. även svenskt och svenskkontrollerat utlandsflaggat tonnage utnyttjas bedöms förmågan att utföra sjötransporter som god. Förmågan till ledning av sjötransporter vid krig i vår omvärld och vid väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge är begränsad. Förmågan kan höjas inför ett förändrat omvärldsläge. Regeringen föreslår i budgetpropositionen under ansvarsområde inga ändringar i nu gällande allmänna beredskapsmål, nämligen att trygga landets transportförsörjning i politiska och ekonomiska krissituationer. Mål och inriktning för planeringen när det gäller delfunktionen Sjötransporter skall därvid utgå bl.a. från de planeringsförutsättningar som anges i denna proposition avsnitt 7.2.2 Övriga utgångspunkter. De särskilda krav och problem som rör landets försörjning med sjötransporter kan därutöver självfallet föranleda vissa icke kostnadskrävande åtgärder i enlighet med vad som framgår nedan. Regeringen föreslår också att rederistödet något modifierat skall behållas i syfte att bibehålla fartyg under svensk flagg. Målet för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Sjötransporter bör vara att det under ett säkerhetspolitiskt krisskede skall finnas svenska och utländska fartyg tillgängliga i en sådan omfattning att de kan utföra det transportarbete som normalt produceras i utrikeshandeln. Inrikes kustfart skall också kunna upprätthållas i normal omfattning. Vid väpnat angrepp bör målet vara att svenska fartyg skall finnas tillgängliga i en sådan omfattning att i storleksordningen en femtedel av det normala transportarbet kan utföras och kustsjöfarten upprätthålla drygt hälften av sin normala omfattning. För att tillgodose försörjningsbehoven i säkerhetspolitiska kriser och i krig bör ytterligare åtgärder vidtas för att på olika sätt öka tillgången på lämpligt tonnage för att möjliggöra en erforderlig utrikeshandel. Sjöfartspolitiska utredningen föreslog att staten träffar avtal med bl.a. svenska rederier med tillgång till svenskkontrollerade utlandsflaggade fartyg som kan passa in i den svenska beredskapsplaneringen. Regeringen utreder f.n. formerna för sådana avtal. Ett fortsatt arbete kommer - när utredningen är redovisad - därför att ske i syfte att försöka öka tillgången till lämpliga fartyg i en krisstuation.Även kostnaderna för dessa "beredskapsavtal" kommer att redovisas. I syfte att höja handlingsberedskapen kommer därutöver informationsmaterial om handelsflottan att utarbetas och fortsatt utbildning inom krigsorganisation att ske genom ledningsövningar m.m. För att förbättra ledningsmöjligheterna och för att bättre skydda sjöfarten under krig mot angrepp förbereder beredskapsleder för den civila sjöfarten och erforderlig materiel beredskapslagras. Delfunktionerna Transportsamordning och Landsvägstransporter är ansvarig för beredskapsplaneringen inom delfunktionerna Transportsamordning och Landsvägstransporter. Under ett anpassningsskede bedöms det finnas tid för kompletterande utbildning och övning av ledningsorganisationen vad gäller delfunktionen Transportsamordning. När det gäller delfunktionen Landsvägstransporter har kapacitetsmålen för väpnat angrepp i stort sett uppnåtts. Transportföretagen har en hög grundberedskap att utföra transporter och vägtrafikombuden har god förmåga att lösa sina uppgifter. Regeringen anser att organisationen för transportsamordning bör vara väl förberedd och kunna träda i verksamhet snabbt. Under ett anpassningsskede bör emellertid kompletterande utbildning och övning kunna genomföras. Särskilt viktigt är att den kan ge det enskilda transportföretaget tydlig information om prioriteringar vid kapacitetsbrist. Vidare anser regeringen att i säkerhetspolitiska kriser skall godstransporter i stort sett kunna utföras i normal omfattning. Landsvägstransporter skall kunna genomföras i viss omfattning även vid avbrott på allmänna elnätet och avbrott på telenätet. Linjetrafik med bussar skall kunna bedrivas i normal omfattning under säkerhetspolitiska kriser och neutralitet samt i stort sett även vid väpnat angrepp. 20.3.11 Funktionen Finansiella tjänster Funktionen omfattar betalningar och andra finansiella tjänster inom bank- och försäkringsväsendet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Finansiella tjänster skall | | bedrivas så att under höjd beredskap betalningssystemet i landet| | kan upprätthållas och de mest angelägna tjänsterna i övrigt inom| | bank- och försäkringsväsendet erbjudas. Postgirots datacentral med den centrala produktionsenheten är mycket sårbar vid flygbekämpning och sabotage. Ett reservsystem på annan ort än kan användas för prioriterade postgirokonton som innehas av offentliga organ och K-företag. Regeringen bedömer att anläggningens förmåga är, utom vid elbortfall, godtagbar, men att dess skydd är dåligt.