prop · GK0364 · 1997-01-01 00:00:00 — KoV är villigt att, eventuellt i samarbete med och/eller frivilliga konsumentorganisationer, närmare undersöka märkning och marknadsföring och arbeta för att dessa förbättras. , LRF och SFS-Svenska Ägg menar att konsumenternas köpbeteende kommer att vara avgörande för utvecklingen av alternativa hönshållningssystem. SFS-Svenska Ägg anför att konsumenternas beteende klart visar att för det stora flertalet spelar priset en större roll än inhysningsformen. KoB påpekar att förbättrad märkning är ett viktigt konsumentkrav. Marknadsföringen och informationen bör lyfta fram systemets djurvänlighet och salmonellafria ägg. Utvecklingen av djurvänliga system skulle underlättas om ett centralt stöd för marknadsföring av ägg från lösgående system kunde inrättas. Konsumenter i Samverkan - anser att resurser skall ställas till konsumentorganisationernas förfogande för att mer aktivt medverka i informationen och "marknadföringen" av frigångsäggen. Kronägg menar att scenario 3 är sett från marknadens synpunkt det bästa alternativet, men uppfyller inte dagens svenska djurskyddslag. Situationen för den svenska äggnäringen har ändrats dramatiskt då den nya djurskyddslagen trädde i kraft. har sedan medlemskapet i EU inga möjligheter att stänga ute billiga importägg som är producerade på ett sätt som inte är tillåtet enligt nuvarande svensk djurskyddslag. NSMPD tillsammans med SDR anser att handeln är en viktig faktor och kan styra utvecklingen genom att vägra sälja produkter som inte uppfyller kvalitetskraven. Regeringen bör ta initiativ till diskussioner med producenter, packerier, handel och konsumentorganisationer om att en frivillig överenskommelse bör träffas mellan parterna om märkning av burägg. anser att den viktigaste ståndpunkten måste vara att se till att produktionen av livsmedel inte hindras i och att den svenska produktionen inte blir utslagen därför att den inte passar in i någon av andra uppställd märknings-, produktions- eller annan begreppsklassificering. Om priset för sådan produktion sedan blir högre än för samma produkter men tillverkade i annat land är en bisak, som konsumenterna om de vet vikten av att behålla produktion inom landet, gärna betalar. En sådan uppfattning har också visat sig då sprättägg och ägg från alternativ produktion utan burar blir alltmer efterfrågade trots sitt högre pris. ansluter sig till synpunkten om märk- ningssystem och marknadsföringsåtgärder och anser i enlighet med jordbruksut- skottet att den svenska äggnäringen inte får slås ut och att den ej får ersättas med importerade ägg från andra länder som tillåter inhysningssystem som är förbjudna i . anser att den salmonellalagstiftning som hindrar import söderifrån inte kommer att ge svenska producenter skydd i det långa loppet då andra länder får grepp om salmonellaproblemet. Huvudparten av konsumenterna föredrar att köpa billiga ägg från burhöns. Erfarenheterna från andra länder visar att alternativa produktionsformer ut- vecklas bättre utan tvångslagstiftning. Svensk produktion har en mycket hög standard och kan mycket väl konkurrera med utländsk produktion bara den får jämförbara spelregler. Konsumentråd tillsammans med Konsumentgillesför- bundet anser att det inte är en huvudfråga om äggen är svenskproducerade eller ej men ser det som en risk att importen av ägg från höns som lever under oaccep- tabla förhållanden ökar om tidsgränsen för burhönsförbudet inte ändras. Det gäller både import av ägg från burhöns och höns i alternativa system med bristande djuromsorg, där t.ex. foderantibiotika och näbbtrimning/avnäbbning används. Ett grundläggande krav är att alternativa system inte får leda till bl.a. att svensk äggproduktion ersätts av andra länders buräggsproduktion. ifrågasätter om äggen skall produceras till ett konkurrenskraftigt pris. Förbundet anser det orealistiskt och missledande att ange som mål att ägg från djur som hålls i enlighet med djurskyddslagens 4 § skall kunna konkurrera prismässigt med ägg från burhöns. målsättning att behålla en svensk äggproduktion måste i stället uppfyllas genom information till allmänheten och genom ett obligatoriskt och tillförlitligt märkningssystem. hönseri AB, och , och , Margretehills gård AB, och Verntofta Fjäderfä menar att för de flesta är äggets geografiska ursprung viktigare än produktionsmetoden, men den enskilt viktigaste egenskapen är priset. I en öppen och fri marknad måste konsumentens val avgöra vad som produceras. En omställning i den takt som konsumenterna efterfrågar är den enda möjligheten att behålla svensk äggproduktion och ge de svenska konsumenterna högklassiga ägg med högsta livsmedelssäkerhet från bästa möjliga djurmiljö. föreslår att aktivt bör verka för att funktionskrav, när det gäller inhysning av höns, införs i alla EU-länder vilket medför att traditionella burar måste avvecklas. Verket anser också att det är angeläget att det samarbete som sker inom EU rörande forskning om djurvänliga inhysningssystem för höns stimuleras och att alla möjligheter till EU-stöd undersöks. Vidare anser verket att en ändring av EU:s märkningsförordning så att den passar även för svenska produktionsformer är angelägen. Av de instanser som kommenterat förslag är de flesta eniga om att ett kraftfullt svenskt agerande för bättre djuromsorg inom EU är angeläget. Vidare håller de flesta instanserna med om att måste verka för att EG:s märkningsförordning bättre anpassas till förhållanden som gäller i . menar att ett förbud mot hållande av höns i burar måste ske i ett gemenskapsförfarande som innebär att samma grundläggande regler gäller för hela EU. Enligt förbundets uppfattning på- skyndar inte det svenska burförbudet ett borttagande av burar inom EU i övrigt. Ett kraftfullt svenskt agerande inom EU med inriktning på ett gemensamt beslut inom EU torde vara mer framgångsrikt. föreslår att EG:s äggförsäljningslag införes när den träder i kraft. SFS-Svenska Ägg anser att ett burförbud måste senareläggas till dess att ekonomiskt konkurrenskraftiga produktionsformer för lösgående höns kan introduceras i praktiken eller till dess att EU beslutar om förbud mot burhöns. KoB menar att ett viktigt konsumentkrav är att verkar för en hög standard på EU-nivå. bör aktivt verka för funktionskrav, dvs. att traditionella burar måste avvecklas samt för märkningssystem. Kronägg föreslår att äggnäringen i ges någorlunda lika villkor som sina konkurrenter inom EU så att äggproduktion och arbetstillfällen kan behållas inom landet. Vidare föreslår Kronägg att aktivt verkar för en förbättrad djuromsorg inom hela EU. NSMPD tillsammans med SDR framför som djurskyddsorganisationernas krav att bör verka för att burhönsförbud införs i hela EU. anser att den enda ändringen som behövs är i djurskyddsförordningen 60 § punkt 7 där "intill utgången av" bör ändras till: "till dess att motsvarande beslut träder i kraft inom EU". Detta är en helt naturlig åtgärd med hänsyn till den gemensamma marknaden och den liknar riksdagsbeslut. Sverigen kan arbeta aktivt inom EU för att genomföra burförbud inom hela EU. konsumentråd tillsammans med anser att kraftfullt bör verka för att ändra och förenkla EU-regler. Enligt tidsstudier som redovisas i tillbringar skötaren 2-2½ gånger mer tid i ett golvhönsstall än i ett burhönsstall. En av orsakerna är plockning av fellagda ägg. Djurskötaren exponeras också för betydligt högre dammhalter som även kan innehålla endotoxiner, kvalster m.m. Ett krävande arbetsmoment är då stallet skall tömmas på hönor inför slakten. Förhöjda ammo- niakhalter kan förekomma i lösgående system om inte ströbädden sköts, men behöver inte vara ett problem. Däremot kan det vara svårt att uppfylla de ergonomiska kraven på grund av insamling av fellagda ägg, tillsyn och rengöringsmomenten. Den nära kontakten med hönsen som sker i lösgående system kan upplevas som psykiskt pressande av skötaren men kan även upplevas positivt. anser att det krävs en förlängning av försökstiden för att man ska kunna lösa arbetsmiljöproblemen i golvhönsstallarna. De flesta instanser som kommenterat arbetsmiljön anser att den inte är tillräckligt undersökt och att den bör vägas in i diskussionen om inhysnings- former för värphöns. Majoriteten av instanserna föreslår att vid införandet av funktionskrav bör även arbetsmiljön beaktas. Två djurskyddsorganisationer anser att arbetsmiljön måste anpassas till hönsen. delar uppfattning att den enda möjligheten att hålla lösgående höns är i extensiva system som ansluter till gamla tiders hönshållning. Dessa har dock inte varit föremål för några ingående studier av t.ex. arbetsmiljön vilket måste beaktas . SLU menar att betydande forsknings- och utvecklingsarbete återstår innan alternativ till burhållning av värphöns kan uppfylla in- tentionerna i djurskyddsföreskrifter men också olika krav i arbetarskyddsföre- skrifter. SLU vill framhålla att vid införandet av funktionskrav för inhysning av värphöns måste även arbetsmiljö och klimatteknik beaktas, vilket inte är fallet i förslag. SLU vill framhålla behovet av utökade forsknings- och utvecklingsinsatser för att påskynda övergången från bursystem till funktionsdugliga alternativa system som uppfyller både djurskydds- och arbetsmiljömässiga krav. Arbetarskyddsstyrelsen betonar att övergången till alternativa system inte får innebära att arbetsmiljön försämras. Styrelsen menar att hittillsvarande forskning visar att arbetsmiljön för skötaren är avsevärt sämre i nuvarande högintensiva system för lösgående höns jämfört med tradi- bursystem. Vissa arbetsmiljöproblem i system med lösgående höns är svåra att lösa och det behövs därför en förlängning av försökstiden. För att få bästa resultat bör djurmiljö- och arbetsmiljöaspekter integreras i forskningen. NSMPD tillsammans med SDR anser att om arbetsmiljökrav ger sämre förhållanden för hönsen är perspektivet fel. Arbetsmiljön måste anpassas till hönsen, inte tvärtom. delar den beskrivning som görs av arbets- miljön i kapitel 8 i . Förbundet anser att forsknings- inriktningen inom äggproduktionen bör ökas inom arbetsmiljöområdet och utgå från dem som arbetar i produktionen. Förbundet menar att funktionskraven för att säkerställa en god djuromsorg också skall omfatta arbetsmiljön i stallarna och utformas som en föreskrift. Livsmedelskvalitet och läkemedelsindustrins krav på äggen anser att det är angeläget att beakta den konsumtion av ägg som produkt- och läkemedelsindustrin svarar för. Om äggen produceras i system som fördyrar eller innebär att vissa krav inte kan uppfyllas, kommer industrin att finna andra vägar för sin tillförsel. Läkemedelsindustrin betonar att den har som ett absolut krav att äggulepulvret är fritt från restprodukter av t.ex. läkemedel, att hygienen är hög och att bl.a. fettsyrasammansättningen är riktig. SLV förutsätter att tillämpade inhysningsformer för värphöns inte negativt påverkar livsmedelskvaliteten på ägg eller kött och har i övrigt inga synpunkter på de remitterade rapporterna. hänvisar till ett yttrande av & som bifogats. Läkemedelsindustrin i använder stora mängder äggulepulver vid tillverkning av läkemedel. Pulver från ca ägg motsvarande av den totala äggproduktionen i åtgår för detta ändamål. Huvudparten av dessa ägg är producerade i . Ett absolut krav som läkemedelsindustrin måste ställa på det äggulepulver den använder är att det är fritt från rest- produkter, som kan härstamma från t.ex. bekämpning av kvalster, koccidios eller andra sjukdomar. Ett annat krav är att äggen produceras under betryggande hygieniska förhållanden samt att hönsen utfodras med ett foder som säkerställer en för läkemedelsindustrin rätt kvalitet av äggpulvret med avseende bl.a. på sammansättningen av fettsyrorna. Läkemedelsindustrin anser att när det gäller lösgående höns verkar det föreligga ökade risker för förekomst av vissa sjukdomar och kvalster, risk för sämre hygien vid äggproduktionen (ägg hamnar i ströbädden, etc.) och därmed ökad risk för mikrobiologiska föroreningar. Dessutom matas lösgående höns med ett foder som resulterar i ägg där äggulan har en fettsyrasammansättning som inte uppfyller läkemedels- industrins krav. Därför vill läkemedelsindustrin avråda från övergång till alternativ till burhållning till dess att det med säkerhet kunnat konstateras att ägg från lösgående höns kan produceras under sådana betingelser att de uppfyller dessa krav och kan användas vid läkemedelstillverkning. NSMPD tillsammans med SDR anser att påståendet att läkemedelsindustrin endast kan an- vända svenska burägg för sin produktion nu kan avfärdas från debatten. redovisar att svensk fjäderfänäring har varit förskonad från allvarliga, smittsamma sjukdomar. Den gynnsamma situationen beror i hög grad på importrestriktioner och en rad förebyggande åtgärder som ingår i fjäderfänäringens produktionskedja. har emellertid utbrott av infektiös bronkit, Newcastlesjuka och Mareks sjukdom förekommit. När det gäller parasitförekomst har SVA gjort en undersökning där kvalster påvisades i av bursystemen och i av golvsystemen. förekom koccidiosutbrott i 14 golvbesättningar och 2 burbesättningar enligt obduktionsmaterial från SVA. Dödligheten i bursystem varierar mellan och enligt en undersökning . Hos golvinhysta höns har dödlighet på grund av sjukdomar och skador i många flockar varit betydligt högre. Det gäller speciellt höns inhysta i de nya våningssystemen (hög beläggning) där dödligheten i många fall överskridit gränsvärde på och varierat mellan och . Dödligheten visar stora variationer mellan olika omgångar inom samma system. I besättningar med låg beläggning som studerats av SLU, har dödligheten varit mellan och . Flera instanser instämmer i bedömning att de intensiva golvsystem med hög beläggning som finns innebär en större osäkerhet och högre risker när det gäller hönsens hälsa jämfört med traditionella system. Flera instanser anser emellertid att forskningen har möjlighet att lösa många av problemen. SVA anser att hållande av mindre grupper av höns, i t.ex. en modifierad bur skulle minska de hälsoproblem som ses i de prövade alternativa systemen. Ett sådant alternativ skulle också lättare få efterföljd inom andra EU-länder och därmed förbättra levnadsförhållandena för höns i många länder. De traditionella golvsystemen, med lägre beläggning, väcker nu ökat intresse från producenter och konsumenter. Även dessa system bör därför studeras och utvecklas mer för att förbättra hygien och hälsa för hönsen. Alternativa system med utevistelse, ekologisk produktion, har sina speciella hälsorisker genom kontakt med vilda fåglar och gnagare som kan föra med sig smittämnen, t.ex. salmonella. SLU anser att när nu problemområden kunnat identifieras och aktiviteter för att studera orsaksfaktorer till kannibalism, fjäderplockning, dålig fothälsa m.m. startats, är det mycket angeläget att en långsiktig satsning på att lösa dessa problem görs. NSMPD tillsammans med SDR anser att försämring av djurhälsan måste ställas i relation till hälsoläget för burhönsen och den psykiska ohälsa som orsakas av att hönsen inte kan utföra sina medfödda beteenden och inte utveckla en normal social struktur. Forskningsresultaten från de intensiva systemen i ny teknikprovning har lett till att man kan identifiera och förklara de problem som uppstår och därmed öppnas möjligheterna att föreslå rätt åtgärder för att förbättra djurhälsan. Det måste framhållas att högbeläggningssystem innehåller mycket större risker för problem med djurhälsan anser dessa djurskyddsföreningar. påpekar att det saknas en redogörelse i rapporten om medicinering och antibiotikaanvändningen inom äggproduktionen. och och Verntofta Fjäderfä anser att har ett hälsoläge bland höns som ligger i världstopp. Djuromsorgen för burhöns eller lösgående höns är bättre än inom övriga EU. Svenska ägg är av hög kvalitet och säkerhet. Kravet på svenskt hönsfoder är högre än det som gäller inom EU. Sämre höns- hälsoläge inom övriga EU-länder medför tillsatsbehov av antibiotika i foder och vaccinationer på 12-16 gånger mot två gånger i forskningsprojekt . Antibiotika används inte alls rutinmässigt i svensk äggproduktion. Projekt inom programmet Djurskyddsfrämjande åtgärder för värphöns /92 Projekt: Fjäderhackning och kannibalism hos värphöns i alternativa inhysningssystem Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Ljus i värphönsstallar (Litteraturstudie) Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Engångsanslag Slutredovisning: Projekt: Utarbetande av normer för utvärdering av klimat och luftföroreningar i nya inhysningssystem för värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Engångsanslag Slutredovisning: Projekt: Utveckling av ventilationssystem för utsugning av gödselgaser i inhysningssystem för lösgående värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Ramanslag 2 x Slutredovisning: Projekt: Koccidios hos värphöns. Epidemiologi och kontroll med särskild inriktning mot utveckling och utvärdering av vacciner Förvaltande organ: SVA Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Vidareutveckling av alternativa hysningsformer för lösgående höns Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: och : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Utvärdering av olika djurmaterial för äggproduktion i golvmiljö, bestämning av genotyp-miljösamspel. Ersättning till utfodringsanläggning organ: SLU. Försöksavdelningen för fjäderfäavel Projektledare: : Engångsanslag Slutredovisning: /93 Projekt: Uppföljning av djurhälsa och djurmiljö m.m. i golvhönsanläggning Förvaltande organ: i län Projektledare: : Engångsanslag Slutredovisning: 1990/91 1991/92 1992/93 Summa 2015 2171 1635 5821 Projekt inom Hönshållningsprogrammet 1993 Projekt: Arv- och miljösamspel hos värphöns i alternativt inhysningssystem av etagemodell Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Agonistiska beteenden och social spänning hos grupper av tamhöns i olika miljöer Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: 1996 Projekt: Teknik för dammbekämpning och ströbäddshantering i alternativa inhysningssystem Förvaltande organ: : : Ramanslag 2 x Slutredovisning: Projekt: Epidemiologisk studie av fjäderhackning och kannibalism hos värphöns i alternativa inhys- ningssystem Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Hur ska kycklingar exponeras för olika stimuli för att förberedas för ett inhysningssystem med lösgående värphöns? Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Koccidios hos värphöns - epidemilogi och kontroll med särskild inriktning mot utveckling och utvärdering av vacciner Förvaltande organ: SVA / SLU. Avd för parasitologi : : Engångsanslag Slutredovisning: Projekt: Luftvägspåverkan vid arbete i hönsstall utan burar Förvaltande organ: : Per : Ramanslag 2 x Slutredovisning: Projekt: Lufthygien i nya inhysningsformer för värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Ramanslag 2 x Slutedovisning: Projekt: Utveckling av klimat- och åtgärdsteknik för luftföroreningar i inhysningssystem för lösgående höns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: Projekt: Infektionsvägar, skadeverkningar och bekämpning av blodsugande kvalster i svenska värphönsanläggningar Förvaltande organ: SVA/ SLU. Projektledare: : Ramanslag 3 x Slutredovisning: 1994 Projekt: Studier av smågruppsystem och inredningsdetaljer för värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : Ramanslag 2 x Slutredovisning: Projekt: Sammanställning av erfarenheter från dagens inhysningssystem för golvgående värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknik Projektledare: : Engångsanslag Slutlredovisning: Projekt: Studier av två djurmaterial i ett modernt alternativt inhysningssystem för värphöns under praktiska förhållanden Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : År År Slutredovisning: Projekt: Undersökning av ärftlighet i fjäderplockning hos fjäderfä Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : Slutredovisning: Projekt: Kontroll av koccidios hos fjäderfä Förvaltande organ: SVA/SLU. , Projektledare: : Slutredovisning: Projekt: Beteendeproblem hos värphöns i alternativa inhysningssystem Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : År År Slutredovisning: Projekt: Effekter av lågenergifoder och redesplacering i alternativa våningssystem för värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : År År Slutredovisning: 1995 Projekt: Kvalitetskontroll av svensk äggproduktion Förvaltande organ: Projektledare: : Ramanslag 2 x Slutredovisning: Projekt: Kontroll av koccidios hos fjäderfä Förvaltande organ: SVA/SLU Projektledare: : Engångsanslag Slutredovisning: Projekt: Fodrets inverkan på gödselns konsistens och hygienen i äggproduktionen Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurrens utfodring och vård Projektledare: Medel: Engångsbelopp Slutredovisning: År 1 2 3 1993 1994 1995/96 Summa Fördelat SJV 1 000 2 975 2 670 6 645 SLF 1 965 2 165 1 565 5 695 Totalt 2 965 5 140 4 235 12 340 Fjäderfäprojekt utanför de två forskningsprogrammen Anslaget till djurskyddsfrämjande åtgärder Projekt: Alternativa inhysningssystem för värphöns. Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : 90/, 91/, 92/Slutredovisning: Projekt: Utvärdering av nya inhysningssystem för golvhöns Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: : 1990/Slutredovisning: Projekt: Mobil hönsskötsel med olika djurmaterial Förvaltande organ: , SLU Projektledare: : Slutredovisning: Projekt: Systemlösningar för jordbrukets driftsbyggnader - stallar för golvgående värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknologi Projektledare: : 1995/Slutredovisning: Projekt: Konstruktion och prövning av ett mobilt hönshus med gård Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : 1993/Slutredovisning: 1995 Projekt: Rationell hönsskötsel enl KRAV-reglerna Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : 1993/1994/Slutredovisning: 1996 Projekt: Mobilt hönshus med prövning av olika värphönshybrider under två produktionscykler Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : 1994/1995/Slutredovisning: 1997 Projekt: Alternativa inhysningsformer för värphöns Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: och : , , Slutredovisning: 1994 Projekt: Utveckling av ett flervåningssystem för uppfödning av höns Förvaltande organ: () Projektledare: : Slutredovisning: 1993 Projekt: Fot- och skelett/hudskador hos värphöns i alternativa system Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: och : , , Slutredovisning: 1994 Projekt: Biologisk bekämpning av hönskvalster Förvaltande organ: , systematisk zoologi Projektledare: : Slutredovisning: 1991 Projekt: Golvhållning av värphöns i sk Voletagesystem Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurshygien Projektledare: Medel: Ramanslag tot Slutredovisning: 1996 Projekt: Ergonomi och arbetsorganisation i hönshållningen Förvaltande organ: SLU. Inst för jordbrukets biosystem och teknologi Projektledare: : Ramanslag 3x Slutredovisning: 1996 Projekt: Fodrets betydelse för hönsens beteende i alternativa inhysningssystem Förvaltande organ: SLU. Inst för husdjurens utfodring och vård Projektledare: : Ramanslag 2 x Slutredovisning: 1996 Skogs- och jordbrukets forskningsråd