prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — 1995/96:405) Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet har beräknats följande belopp: för postdoktorala stipendier , för gästprofessurer , för nya professurer och för doktorandtjänster . För två professurer inom elektronikproduktion har beräknats och för forskning inom IT-pedagogik har beräknats . Under anslagsposten till regeringens disposition har bl.a. beräknats för en Östersjösatsning, för utvecklingsinsatser av IT- pedagogik och till delegationen för genomförande av vissa EU- program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 1994/95 Anslag 164 8821 1995/96 Anslag 251 5042 därav 1996 167 6702 1997 Förslag 295 196 1998 Beräknat 304 347 1999 Beräknat 314 089 Beloppen anges i tusental kr 1 Avser anslagen C 46. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor samt C 47. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor 2 Avser anslagen C 48. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor samt C 49. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor Under detta anslag beräknas all ersättning - inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning - som är förenad med forskning vid mindre och medelstora högskolor samt konstnärligt utvecklingsarbete vid konstnärliga högskolor. De mindre och medelstora högskolorna har i sina fördjupade anslags- framställningar hemställt om en resursförstärkning för forskning och forskarutbildning och de konstnärliga högskolorna har hemställt om en förstärkning av resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete. -------------------------------------------------------------------- | Verksamhetsmål | | | | De resurser och riktlinjer för verksamheten som regeringen före-| | slår i denna proposition samt riktlinjerna i den | | forskningspolitiska propositionen bör gälla. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 295 196 tkr | | | | I anslagsposten ingår för Jäm-| | ställdhetscentrum. I anslagsposten ingår 351 000| | kronor för en fullmaktstjänst. I anslagsposten | | ingår för Kvinnovetenskapligt forum. Regeringen | | har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. | | | | Högskola Anslag | | (tusental kronor) | | 30 304 | | 30 414 | | 30 523 | | 30 025 | | 6 154 | | 21 901 | | /11 745 | | 17 975 | | 17 974 | | /18 043 | | 5 638 | | 9 889 | | /5 418 | | 17 996 | | 11 000 | | Summa mindre och medelstora högskolor264 999 | | | | i 3 327 | | i 12 234 | | Summa 15 561 | -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- | Högskola Anslag | | (tusental kronor) | | 2 597 | | 2 199 | | 2 606 | | Kungl. 1 237 | | Kungl. i 2 662 | | i 2 098 | | i 1 237 | | Summa konstnärliga högskolor 14 636 | -------------------------------------------------------------------- Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under anslagen till , , samt . De mindre och medelstora högskolorna har anvisats ökade direkta forskningsresurser och har också med framgång lyckats få externa forskningsmedel (avsnitt 5.5.3). De mindre och medelstora högskolorna har en växande betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet, för tekniköverföring och forskningsinformation, men också för den regionala rekryteringen till högre utbildning och tillgången till kvalificerad arbetskraft i regionen. Forskningsresurserna har också en avgörande betydelse för kvaliteten inom den högre utbildningen. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket väsentlig del av de konstnär- liga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet. Resurserna för de direkta forskningsstödjande åtgärderna vid de mindre och medelstora högskolorna uppgår /96 (12 månader) till . Dessutom finns två tidsbegränsade resurser för forskningen vid dessa högskolor; dels för samarbete i nätverk mellan mindre och medelstora högskolor samt universitet och högskolor med fasta forskningsresurser (1993/94 - 1995/96) och dels för forskningssamverkan mellan mindre och medelstora högskolor och näringslivet (1994/95 - 1995/96). i förfogar över forsknings- resurser, , som anvisas inom universitets fakultetsanslag. Regeringen föreslår att de mindre och medelstora högskolorna samt Lärarhög- skolan i och för tilldelas förstärkta och permanenta forskningsresurser. Utöver nuvarande resurser om sammanlagt (12 månader, prisläge) föreslås en förstärkning om för att utveckla forskningen. Resurserna skall fritt disponeras av respektive högskola så att denna kan utveckla forskningen under eget ansvar. I den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) föreslås ett ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Under denna förut- sättning bedömer regeringen att resurserna för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna bör kunna förstärkas ytterligare under budgetåren 1998 och 1999 (avsnitt 5.5.3). Resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna uppgår /96 (12 månader, prisläge) sammanlagt till . En förstärkning av dessa resurser om sammanlagt har beräknats. Regeringen föreslår att de mål som redovisas i denna proposition samt i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) skall gälla för forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna samt för det konstnärliga utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. Insatserna för att främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på samtliga nivåer inom högskolorna bör fortsätta och öka. 1997 Förslag 100 000 (nytt anslag) 1998 Beräknat 37 814 1999 Beräknat 35 632 Beloppen anges i tusental kr svarar för administrationen av universitetsdatanätet (). svarar även för in- och utbetalningar som rör SUNET samt att anslagsframställning och årsredovisning för SUNET bifogas anslagsframställning och årsredovisning. Med anledning härav har medel för driften av SUNET, , anvisats under anslaget C 51. för innevarande budgetår (18 månader). disponerar även en låneram om för investeringar inom SUNET. Vidare har regeringen genom beslut anvisat särskilda medel under innevarande budgetår om för driften av dels /s-förbindelserna mellan universitetsorterna inklusive dels /s-förbindelserna mellan övriga högskoleorter och dels /s-förbindelse till övriga (NORDUnet.). Genom beslutet anvisades också medel till en /s-förbindelse för högskoleutbildningen på . Regeringen har i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) behandlat frågor som berör SUNET. Universitetsdatanätet skall ses som en nationell tillgång som skall kunna utnyttjas av ännu fler, t.ex. hela biblioteksväsendet. /SUNET har i sin anslagsframställning för SUNET avseende redovisat en plan för en kraftig förstärkning av kapaciteten inom SUNET. Bl.a. föreslås att ryggradsnätet som går mellan universitetsorterna inklusive förstärks till /s och förbindelserna till de mindre och medelstora högskolorna förstärks till /s. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 100 000 tkr | | | | Övrigt | | | | SUNET skall utvecklas kraftigt och även få en nationell roll | | utanför universiteten och högskolorna. Ett särskilt anslag för | | SUNET förs upp i statsbudgeten. skall även fort- | | sättningsvis svara för administrationen av SUNET. En särskild | | styrelse för SUNET bildas inom . Under anslaget beräknas resurser för en uppgradering av SUNET. Ryggradsnätet - som omfattar universitetsorterna inklusive - uppgraderas till /s. Högskolor i övrigt skall anslutas med /s. (KB) och statliga museer skall anslutas med normalt högst /s. Vidare skall staten erbjuda berörda kommuner anslutning med normalt högst /s till SUNET av huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuséer . För driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de statliga museerna beräknas för . Av beloppet har tidigare beräknats under anslag. Därutöver har regeringen denna dag föreslagit att på tilläggsbudget för /96 anvisa ett engångsbelopp om som avses kunna förbrukas under minst en treårsperiod. För de kostnader för den angivna uppgraderingen som inte täcks av de anvisade medlen skall /SUNET ta ut avgifter av de nämnda statliga myndigheterna. För de konstnärliga högskolorna och de statliga museerna skall driften dock bekostas från anslaget. Under anslaget beräknas vidare ett engångsbelopp om som avses kunna användas av /SUNET för att inledningsvis stödja anslutningen av de nämnda organen med huvudman. Beloppet utgör en total ram för detta ändamål. Stödet skall avse SUNETS:s driftkostnader för an- slutningen under normalt högst en tvåårsperiod räknat från den tidpunkt anslutningen sker till SUNET. Det skall ses som ett erbjudande från statens sida som förutsätter att berörda kommuner åtar sig att själva svara för alla de kostnader som är förenade med deras deltagande när statens stöd upphör. Staten svarar genom /SUNET för alla förbindelser och all behövlig utrustning inom SUNET för den angivna planen. SUNET kan välja mellan att själv svara för kommunikationen eller att genom avtal överlåta detta till andra entreprenörer. Vid planeringen av projektet skall samarbeta med Kungl. och Statens kulturråd.Berörda myndigheter kan givetvis på egen bekostnad ordna förbindelser med högre kapacitet än den angivna. Uppgradering av de statliga delarna av SUNET förutsätts ske . De kommunala anknytningarna förutsätts kunna genomföras successivt under en följd av år. Det skall även åligga /SUNET att erbjuda högskolestuderande förbindelse med SUNET lokalt för studieändamål, bl.a. i samband med distansutbildning. En högskolestuderande skall således oavsett bostadsort kunna kommunicera inom SUNET och Internet, genom uppringd förbindelse till låg taxa och utan att behöva bekosta ett eget internetabonnemang. På så vis skall studiemöjligheterna göras mer oberoende av bostadsort. Genom den kraftiga uppgraderingen av högskoledelen av SUNET i kombination med vidgningen till vissa nya områden bibehålls SUNET som i första hand en högskoleresurs som dess kapacitet och den kompetens som det representerar utnyttjas i ett vidare nationellt syfte. Till följd av den förändrade rollen avser regeringen att genom ändring av instruktionen för föreskriva att inom verket skall finnas en särskild styrelse för SUNET, vars ledamöter skall nomineras i första hand av högskolorna. Biblioteksexpertis från Kungl. och bör vara representerad i styrelsen. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 1994/95 Anslag 1 487 495 1995/96 Anslag 3 051 995 därav 1996 2 286 679 1997 Förslag 1 549 946 1998 Beräknat 1 582 912 1999 Beräknat 618 010 1 Beloppen anges i tusental kr 1 Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing om i enlighet med vad som redovisats under avsnitt 5.12.1. Beräknat anslag uppgår till 1 618 010 tkr före denna besparing Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommuner enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 1 549 946 tkr | | | | Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande be-| | lopp. | | | | Medicinsk utbildning och forskning | | (tusental kr) | | | | 182 532 | | | | 294 928 | | | | 301 785 | | | | 145 846 | | | | 112 548 | | | | 422 629 | | | | Odontologisk utbildning och forskning | | (tusental kr) | | | | 51 850 | | | | 37 828 | -------------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag 240 000 Utgiftsprognos 229 000 därav 1996 160 000 därav 1996 155 000 1997 Förslag 143 671 1998 Beräknat 124 191 1999 Beräknat 127 351 Beloppen anges i tusental kr arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1995:945) med instruktion för . är central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman samt enskilda anordnare av utbildning på högskolenivå vilka får statsbidrag eller har tillstånd att utfärda examina. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall följande övergripande | | mål gälla för den verksamhet som ansvarar för. | | | | skall utveckla strategier och metoder för | | nationella utvärderingar av den högre utbildningen och | | forskningen. Vidare skall granska och bedöma | | universitetens och högskolornas arbete med kvalitetsutveckling. | | | | skall ansvara för utredningar, uppföljningar och | | analyser som skall ligga till grund för regeringens bedömningar | | och beslut. | | | | skall genom sin tillsyn säkerställa att | | allmänhetens och enskilda individers behov, intressen och | | rättigheter i förhållande till högskolesystemet blir | | tillgodosedda. | | | | skall underlätta internationell rörlighet för | | studenter och lärare samt för akademiskt utbildade i övrigt. | | Verket skall vidare genom skilda informationsinsatser öka | | kunskaperna om och intresset för högre utbildning och forskning.| | | | skall främja den grundläggande utbildningens | | kvalitet och pedagogiska förnyelse. Det arbete som bedrivs | | genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall fortsätta.| | | | I samband med att nya regler för tillträde till högre utbildning| | träder i kraft inför antagningen får | | ansvar för att fastställa föreskrifter för | | antagningsverksamheten och följa tillämpningen av de nationella | | reglerna. | | | | skall ansvara för administration av universitets-| | datanätet SUNET som nationell resurs. | | | | Resurser | | | | Ramanslag 143 671 tkr | | | | Beräknade avgiftsinkomster (högskoleprovet) 17 900 tkr. Regeringen föreslog i propositionen Ett högskoleverk (prop. 1994/95:165, bet. 1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386) att Rådet för forskning om universitet och högskolor skulle läggas ner . Regeringen föreslår att ansvaret för att stödja forskning om universitet och högskolor överförs till (). Därigenom kan denna typ av forskning vägas mot andra angelägna ändamål inom ansvarsområde. De uppgifter som Rådet för forskning om universitet och högskolor har haft rörande utvecklingsarbete föreslår regeringen integreras i utredande och uppföljande verksamhet. Medel för de svenska universitetens och högskolornas nätverk för datakom- munikation, SUNET, har tidigare beräknats under anslaget till . Från och med föreslår regeringen att ett nytt anslag inrättas, som benämns B 47. Som en konsekvens av detta förslag beräknas en minskning av anslaget till med . inrättades och har fullföljt vissa uppdrag och uppgifter som påbörjats av de tidigare myndig- heterna, Verket för högskoleservice och . har emellertid fler och andra arbetsuppgifter än de tidigare myndigheterna och verket har därför lagt ner stort arbete på att organisera och planera sin framtida verksamhet. Under det första verksamhetsåret har fullföljt och rapporterat flera regeringsuppdrag. Därigenom har verkets tillkomst bidragit till att avlasta men också till att lyfta fram frågorna som utretts till en mer öppen och allsidig diskussion än som varit möjligt när utredningarna sköttes inom . Exempel på sådana utredningar är verkets kartläggning av i vilken utsträckning avgiftsbelagd utbildning i privat regi systematiskt tillgodoräknas som kurs vid universitet eller högskola. Vidare har ansvar för frågor som rör examensprövningar - frågor som tidigare behandlades av regeringen. har redovisat större nationella utvärderingar som omfattar grundskollärarutbildningen, de medellånga vårdutbildningarna och forskarutbildningen i språkvetenskapliga ämnen. Vidare har den första omgången av bedömningar av kvalitetsarbete vid universitet och högskolor - omfattande fem lärosäten - slutförts och rapporterats (avsnitt 5.3.1). Planeringsförutsättningar för budgetåren 1998 och 1999 Planeringsförutsättningen bör vara att verksamheten vid Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall fortsätta även . 1995/96 Anslag 1 1997 Förslag 10 000 1998 Beräknat 10 220 1999 Beräknat 10 480 Beloppen anges i tusental kr Verkets för högskoleservice arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1995:943) med instruktion för Verket för högskoleservice. Verket för högskoleservice skall på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter, juridisk rådgivning och service, rådgivning och service i fråga om administrativ utveckling och ADB samt vid upphandling av i första hand utrustning. Verket för högskoleservice har under /96 varit avgifts- finansierat. Som en följd av beslutade förändringar i verksamheten tilldelas Verket för högskoleservice ett ramanslag. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall följande övergripande | | mål gälla för den verksamhet som Verket för högskoleservice an- | | svarar för. | | | | Verket för högskoleservice skall utveckla ett datorbaserat | | system för information till både sökande och | | antagningsmyndigheter om sökmöjligheter och antagnings- och | | rekryteringssituationen under olika skeden av sök- och | | antagningsproceduren. Systemet skall vara obligatoriskt för | | alla högskolemyndigheter. Systemet skall på uppdrag av berörda | | antagningsmyndigheter även kunna användas för anmälan och | | antagning av studerande för eftergymnasial utbildning i vid | | mening. | | | | Verket för högskoleservice skall sälja och utföra | | upphandlingstjänster till övervägande delen baserat på | | universitetens och högskolornas behovsområden. | | | | Resurser | | | | Ramanslag 10 000 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 45 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Verket för högskoleservice (VHS) ombildades . Detta skedde som en direkt följd av att inrättades med anledning av regeringens förslag i prop. 1994/95:165 och då bl.a. övertog de myndighetsuppgifter som tidigare åvilat VHS. De av VHS uppgifter under /95 som övertogs av gällde uppföljning, internationalisering, information och högskoleprovet. De mer renodlade serviceuppgifterna inom områdena antagning av studerande, upphandling, administrativ utveckling/ADB och juridik kvarstod. Regeringen har i beslut uppdragit åt VHS att utveckla system för antagning av studenter till högskoleutbildning. I enlighet med beslut (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96: UbU11, rskr. 1995/96:264) skall den gemensamma funktionen för antagningen också fortsättningsvis bedrivas i myndighetsform av VHS. 1994/95 Utgift 179 181 Anslagskredit 9 300 1995/96 Anslag 295 622 Utgiftsprognos 301 600 därav 1996 213 600 1997 Förslag 276 727 1998 Beräknat 234 512 1999 Beräknat 235 350 Beloppen anges i tusental kronor är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Myndighetens arbetsuppgifter framgår av förordningen (1996:502) med instruktion för (). CSN fullgör också uppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar samt administrerar bidrag till döva och hörselskadade elever och elever vid Rh-anpassad utbildning enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. De övergripande målen för CSN är att som förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor - följa upp och utvärdera studiestödssystemen, - ta fram underlag och förslag för utveckling av det studiesociala området, - på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för hanteringen av beviljning och återbetalning av studiestöd, - hantera ärenden så snabbt som möjligt med iakttagande av kravet på rättssäkerhet, - bedriva sin verksamhet så att studerande och låntagare ges en, utifrån deras utgångspunkt, tillfredsställande service. Inkomster hos CSN, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till för . Inkomsterna avser bl.a. uppläggningskostnader för lån. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på ett outnyttjat utrymme på ca . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår innehåller en rad osäkra faktorer. Prognosen tyder på att CSN kommer att överskrida sina tilldelade resurser. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Målen för som ansvarig förvaltnings-| | myndighet för studiesociala frågor skall under den kommande | | planeringsperioden ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag: 276 727 tkr | -------------------------------------------------------------------- CSN:s årsredovisning visar att myndigheten i allt väsentligt har klarat att uppfylla målen för verksamheten. Målet på tre veckors behandlingstid för ansökningsärenden har med vissa undantag kunnat hållas under budgetåret. I vissa delar av landet har dock tillgängligheten på telefon inte varit tillfredsställande. De stora satsningarna på utbildningsområdet med hänsyn till arbetsmarknadsläget har för CSN medfört täta regeländringar och stora volymökningar som de studerande ställer större krav på individuell information och rådgivning. Totalt inkommer ca 1,3 miljoner ärenden som kräver handläggning och ca 9 miljoner ärenden som hanteras maskinellt. Telefonsamtalen uppgår till drygt 4 miljoner. Myndigheten har uppnått besparingskraven, men haft svårigheter att hantera den kraftigt ökande ärendevolymen med tilldelade resurser. Kraven på studiestödsadministrationen förväntas öka . Regeringen bedömer därför att den tillfälliga resursförstärkning som tilldelats myndigheten för löpande verksamhet för /96 måste permanentas för löpande utgifter inom beviljningsverksamheten (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:SfU5, rskr. 1995/96:213). Regeringen utgår från att myndigheten under ytterligare kommer att kunna förbättra servicen och tillgängligheten för allmänheten med den resurstilldelning som här föreslås. Regeringen har under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget A 3. Vuxenstudiestöd m.m. i denna proposition föreslagit att ett särskilt ut- bildningsbidrag främst för arbetslösa skall införas . Kostnaden för information och administration beräknas uppgå till för . Kostnaderna för verksamheten med återbetalning av studiestöd skall i princip täckas genom avgifter. CSN:s återbetalningsverksamhet bör även i fortsättningen redovisas som uppdragsverksamhet. Verksamheten fördes fr.o.m. /94 upp med ett formellt belopp, s.k. 1 000 kronorsanslag, från att tidigare redovisats under CSN:s ramanslag. Mot bakgrund av den förändrade redovisningen av statens verksamhet bör redovisningen i fortsättningen ske utan den formella anknytningen till statsbudgeten. Intäkterna i form av avgifter för återbetalningsverksamheten beräknas till för , men endast av avgifterna beräknas inflyta kassamässigt. Kostnaderna för verksamheten under det kommande budgetåret beräknas till . CSN bör därför för tillfälligt kompenseras med mellanskillnaden . Beloppet har beräknats under CSN:s ramanslag. Regeringen avser att återkomma till i frågan om finansieringen av återbetalningsverksamheten i samband med ett ställningstagande till utredningsförslaget om ett nytt studiestödssystem. Staten har tidigare subventionerat studerandes resor genom bidrag. Genom avtal mellan CSN och vissa trafikföretag har studerande som beviljats studiestöd erbjudits rabatterade priser på resor. Av besparingsskäl beslutade , med anledning av förslag i budgetpropositionen föregående år, att statliga bidrag inte längre skulle anvisas för detta ändamål (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). () har därefter ingått avtal med olika trafikföretag så att studerande vid universitet och högskolor erbjudits rabatterade priser på resor. Motsvarande avtal har CSN slutit för vuxenstuderande. Regeringen kan konstatera att en tillfredsställande lösning nåtts för de allra flesta studerande.