prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Kostnader för utbildningsbidrag i samband med åtgärderna datortek och arbetslivsutveckling betalas under innevarande budgetår från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. För att erhålla en rättvisande redovisning på utgiftsområdesnivå och för att fullfölja vad som sagts ovan om rambudgetering och målstyrning bör dessa utgifter belasta förevarande anslag. Åtgärden utbildningsvikariat finansieras t.o.m. innevarande budgetår genom att arbetsgivaren får göra ett avdrag på de lagstadgade socialavgifterna. I enlighet med beslut (prop. 1995/96:222, yttr. 1995/96AU6y, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) skall arbetsgivare som utnyttjar utbildningsvikariaten fr.o.m. i stället erhålla ett bidrag. Härigenom tas kostnaderna synligt upp på statsbudgeten. Även dessa utgifter bör, av samma skäl som vid arbetslivsutveckling och datortek, belasta förevarande anslag . Medlen för utbildningsbidrag och vissa kostnader i samband med resor avseende dem som deltar i yrkesinriktad rehabilitering vid anvisas för innevarande budgetår under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Regeringens bedömning är att dessa medel, av skäl som anges under anslaget A 3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, bör anvisas under förevarande anslag . Utgifter som inte längre skall belasta anslaget Den statliga medfinansieringen av Europeiska socialfondens mål 4-program, liksom viss finansiering av administrationen av programmet, sker under innevarande år inom ramen för detta anslag. Mot bakgrund av att mål 4-programmets målgrupp utgörs av redan anställda är detta dock enligt regeringens mening i bristande överensstämmelse med anslagets huvudsakliga ändamål. Regeringen föreslår därför att medel för den statliga medfinansieringen och viss finansiering av administrationen av mål 4 beräknas under anslaget för Europeiska socialfonden. Anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas då motsvarande belopp.Inom ramen för anslaget får AMS under innevarande budgetår använda en del av åtgärdsmedlen för tillfälliga personalkostnader vid arbetsförmedlingen. har i samband med behandlingen av sysselsättningspropositionen fattat beslut om att AMV av konjunkturella skäl även 1997 skall kunna utnyttja förevarande anslag för tillfälliga personalförstärkningar. De beslutade medlen för detta ändamål uppgår till . beslutade att för projekt som syftar till att stimulera effektivare arbetsformer vid arbetsförmedlingen och engångsvis skulle få belasta anslaget under . Regeringen ser det som rimligt att bidra till minskad administration och att förbättra förutsättningarna för styrning och uppföljning av förvaltningsresurserna och föreslår därför att de sammanlagt i stället beräknas under anslaget A 1. I samband med sysselsättningspropositionen har fattat beslut om att utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet i form av ar- betsmarknadsutbildning endast skall beviljas utomnordiska medborgare som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen och arbetslösa arbetshandikappade. De medel som för innevarande budgetår använts till reguljär arbetsmarknadsutbildning för andra grupper än de nämnda skall således i stället beräknas under utgiftsområde 15 Studiestöd. har arbetslösa ungdomar haft möjlighet att praktisera på företag inom utanför med stöd av s.k. . I regleringsbrevet för /96 för AMV angav regeringen att verket får använda högst för detta ändamål. Regeringen angav vidare att bidrag om högst per ungdom får lämnas och att AMS utfärdar närmare föreskrifter om detta. Under /96 har 15 ungdomar rest i väg med hjälp av detta stipendium. Av en utredning som gjorts av Svenska EU Programkontoret framgår att det krävs en annan organisation och utformning av åtgärden om såväl arbetslösa ungdomar som företag skall kunna ta vara möjligheterna med . Mot denna bakgrund kommer regeringen att se över formerna med för arbetslösa ungdomar. Regeringen har i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) pekat på vikten av att ungdomar får möjlighet till feriearbete i anslutning till avslutad utbildning. Dagens ungdomar utgör framtidens arbetskraft, och det är angeläget att stödja dem i inträdet på arbetsmarknaden. Övergången från utbildning till förvärvsarbete är för de flesta ungdomar ett av de viktigaste stegen i att bli vuxen. För många är feriearbetet vägen in i arbetslivet. AMV har möjlighet att i form av t.ex. en annonskampanj informera såväl ungdomar som arbetsgivare om arbetsförmedlingens möjligheter att förmedla feriearbeten. Arbetsgivarna, såväl offentliga som privata, bör stimuleras till att ta fram lämpliga feriearbeten och ungdomarna skall kunna få impulsen till att söka upp arbetsförmedlingen. Regeringen avser också att inbjuda representanter för arbetsmarknadens parter för en diskussion om hur fler arbetsgivare skall kunna erbjuda feriearbeten . Ersättning till kommuner och landsting i samband med offentliga tillfälliga arbeten Regeringen anmälde i sysselsättningspropositionen att ersättningen till kommuner och landsting för kostnader i samband med de offentliga tillfälliga arbetena tas upp under detta anslag. Vid full omfattning på åtgärden beräknade regeringen i nämnda proposition dessa kostnader till . Projektverksamhet för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden Regeringen har i sysselsättningspropositionen redovisat projekt som drivs inom ramen för AMV:s verksamhet och som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Projekten var huvudsakligen inriktade på vägledning och utbildning. Utvärdering av projekten har visat att flera positiva resultat har uppnåtts för deltagarna. AMS planerar en genomgripande genomgång av resultatet av projekten. Denna beräknas vara klar . Regeringen anser det nödvändigt att fortsätta att utveckla arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och att medel avsätts till fortsatt projektverksamhet. Framför allt är det viktigt att kvinnors och mäns yrkesval breddas för att öka möjligheterna till sysselsättning. Regeringen beräknar högst under anslaget för denna projektverksamhet . Sammanfattande medelsberäkning samt utgifter och 1999 Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till de besparingar som beslutat om i enlighet med förslag i den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) och sysselsättningspropositionen (1995/96:222). Besparingarna uppgår till och omfattar det förändrade arbetsvillkoret och förvärvsbegreppet, lägre bidragsnivåer i samband med utbildningsvikariat, effektivisering av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, det förändrade rekryteringsstödet samt besparingen inom den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen. Utgiftsökningar till följd av den aviserade höjningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen, som i sin tur påverkar nivån på utbildningsbidragen, har också beaktats. Utgifterna i samband med åtgärderna datortek, arbetslivsutveckling och yrkesinriktad rehabilitering som tidigare belastat andra anslag innebär att anslaget tillförs . Utgifterna för utbildningsvikariat som t.o.m. innevarande budgetår i stället redovisats som skatteavvikelse, ökar anslaget med . Medlen för tillfälliga personalförstärkningar, projektmedlen för effektivare arbetsformer, den statliga medfinansieringen av Europeiska socialfondens mål 4- program samt delar av reguljärutbildningen inom arbetsmarknadsutbildningen som enligt regeringens förslag bör belasta andra anslag innebär att anslaget minskar med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till . beräknas utgifterna bli . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1994/95 Utgift 7 170 8321) 1995/96 Anslag 10 366 081 Utgiftsprognos 10 058 850 därav 1996 7 028 650 1997 Förslag 6 486 527 1998 Beräknat 6 629 230 1999 Beräknat 6 775 073 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åt handikappade, näringshjälp, anställning med lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () samt utbildningsbidrag till inskrivna vid (). Utbildningsbidrag för inskrivna vid beräknas under anslaget A 2. Statsmakternas krav på AMS avseende anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade innebar att för de medel som tilldelades för /95 skulle minst 52 000 personer i genomsnitt ges lämplig sysselsättning. Insatserna för unga handikappade skulle vidare omfatta minst lika många personer som under /94. Arbetsförmedlingens och arbetsmarknadsinstitutens () verksamhet skulle inriktas på att antalet arbetshandikappade som lämnar arbetsförmedlingen och (kategori 1 och 5 - 7) för arbete eller utbildning skulle bli minst lika stort som /94. Utgifterna på anslaget påverkas framför allt av antalet personer som befinner sig i åtgärden i genomsnitt samt hur de genomsnittliga bidragsnivåerna utvecklas inom respektive arbetsgivarkategori. Volymutvecklingen påverkas också av läget på arbetsmarknaden. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att förbrukningen uppgick till . Överskridandet föll helt på anslagsposten 1, dvs. medel till lönebidrag m.m., där utfallet blev mot tilldelade . har i efterhand (bet. 1995/96:AU4, rskr. 1995/96:61) godkänt att det under anslaget förbrukats anslagsmedel i större utsträckning än vad som anvisats för /95 i enlighet med proposition 1995/96:96 Anställning med lönebidrag. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 6 486 527 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen föreslår en förlängning till när det| | gäller möjlighet till bibehållna lönebidragsnivåer för arbetshandi-| | kappade som varit anställda inom allmännyttiga | | organisationer. | | Utbildningsbidrag för inskrivna vid beräknas under an- | | slaget A 2. Under /95 hade i genomsnitt 54 000 personer ett arbete med lönebidrag eller OSA. AMS uppnådde därmed det verksamhetsmål som regering och riksdag ställt på dessa verksamheter. Även målsättningen för insatserna för unga handikappade uppnåddes, där verksamheten berörde 2 394 ungdomar mot 2 379 /94. Ytterligare ett verksamhetsmål var att antalet arbetshandikappade som lämnade arbetsförmedlingen/för arbete eller utbildning skulle vara minst lika stort som /94. När det gällde budgetåret som helhet hade lika många arbetshandikappade fått arbete som föregående budgetår. Antalet arbetshandikappade som gick till utbildning hade ökat med 1 100. Således uppnåddes även detta mål. Anställning med lönebidrag m.m. Som framgår av AMS årsredovisning för /95 ökade antalet personer i genomsnitt för vilka arbetsgivaren fick lönebidrag under budgetåret från 43 700 till 48 500 personer. Den genomsnittliga kostnaden per deltagare och månad ökade . Det största antalet anställda med lönebidrag var anställda vid enskilda företag och allmännyttiga organisationer. Antalet beslut om lönebidrag vid enskilda företag ökade kraftigt från 14 496 beslut till 18 346 . Redovisningen av utvecklingen av den genomsnittliga bidragsnivån visade på en viss ökning av bidragsnivåerna, dvs. bidragets andel av lönen, hos några arbetsgivarkategorier. Sammantaget var dock bidragsnivån i stort sett oförändrad med under hela /95. Under de två närmast föregående budgetåren skedde en ökning av den genomsnittliga bidragsnivån från till . AMS har i en senare redovisning visat att den genomsnittliga bidragsnivån för samtliga arbetsgivarkategorier sjunkit till . Enligt AMS var ca 1 000 personer som gick från anställning med lönebidrag till arbete utan bidrag. av /96 fick 1 150 personer ett arbete utan bidrag vilket motsvarar av samtliga anställda med lönebidrag. Utvecklingen av den totala andelen övergångar sammanhänger bl.a. med efterfrågeläget på arbetsmarknaden. Regeringen anser det angeläget att AMS verkar för att antalet övergångar kan ligga på en hög nivå oavsett konjunkturläge. De län som har ställt tydliga resultatkrav inom ramen för de särskilda åtgärderna för arbetshandikappade har också kunnat redovisa högre omsättning av sökande till lönebidrag och OSA. möjligheter till väglednings- och rehabiliteringsinsatser i syfte att få arbetshandikappade i arbete har dock försvårats på grund av brist på lönebidragsmedel. Regeringen konstaterar att RRV riktat invändningar mot AMS hantering av medel för lönebidrag under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Den uppkomna situationen med bl.a. en brist på till lönebidragsanställningar mot vad som budgeterats 1994/95 medförde ett totalstopp för nya lönebidragsanställningar under budgetåret. De brister som RRV pekat på i revisionsberättelsen bör kunna åtgärdas genom det ekonomistyrningssystem AMS nu utvecklar. Arbetet med detta system planeras vara klart under slutet av innevarande budgetår. Regeringen anser det angeläget att systemet kommer i full drift års utgång. I arbetsmarknadsutskottets betänkande Lönebidragsmedel inom allmännyttiga organisationer (bet. 1995/96:AU15) lämnades förslag som syftade till att förhindra uppsägningar av arbetshandikappade inom allmännyttiga organisationer. Betänkandet, som antagits av , har föranlett regeringen att och ändra föreskrifterna i regleringsbrevet för /96 samt företa vissa regeländringar i förordningen (1991:333) om lönebidrag. En särskild utredare med uppdrag att se över de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade - anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () och arbete inom , har lämnat en arbetsrapport om och hur regelverket behöver ändras i de avseenden det berör lönebidrag för arbetshandikappade anställda inom allmännyttiga organisationer. Utredaren har undersökt förutsättningarna för en mer långsiktig lösning i frågan och funnit att det skulle få negativa konsekvenser för lönebidragssystemet om frågan som berör lönebidrag för arbetshandikappade anställda vid allmännyttiga organisationer bryts ut och behandlas separat. Utredaren föreslår därför att den temporära lösningen i enlighet med arbetsmarknadsutskottets betänkande (bet. 1995/96:AU15) förlängs. AMS inledde en försöksverksamhet med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet (). Kostnaderna finansieras via anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Regeringen finner att det är angeläget att särskilda resurser och metoder kan utvecklas för att ge arbetshandikappade möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. SIUS- projektet bör bedrivas som försöksverksamhet i syfte att klargöra organisation, arbetsgivaransvar samt tydligare avgränsning när det gäller verksamhetens mål och innehåll innan SIUS-modellen övergår i en permanent form. Utbildningsbidrag för inskrivna vid Under /95 var antalet sökande med utbildningsbidrag i genomsnitt vid 7 986 personer, vilket var en ökning med 1 445 personer jämfört med föregående budgetår. På anslagsposten som främst finansierar utbildningsbidrag för inskrivna vid fanns ett överskott på ca för /95. Andelen arbetshandikappade vid samt inskrivningstiderna låg på relativt oförändrade nivåer i jämförelse mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. AMS har också redovisat att ett utvecklingsarbete bedrivs i syfte att undvika dubbelarbete mellan arbetsförmedlingarna och . Som nämnts ovan anser regeringen att utgiftsutvecklingen avseende åtgärden lönebidrag /95 inte var tillfredsställande. Prognosen visar dock att verksamheten kommer att kunna finansieras inom ramen för anvisade medel för /96. Regeringen kan konstatera att volymminskningen under innevarande budgetår håller tillbaka medelsförbrukningen. En prognos för medelsutnyttjandet under /96 inom ramen för anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, anslagspost 2, visar en reservation på . Regeringen finner det angeläget att personer med funktionshinder får ett fortsatt riktat stöd genom deltagande i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att stärka deras möjligheter att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. Regeringen konstaterar att AMS trots det kärva arbetsmarknadsläget kunde bedriva verksamheten på ett sådant sätt att målen uppnåddes för /95. Insatserna för arbetshandikappade skall fortsatt prioriteras och inriktas på att fler skall få arbete eller utbildning. föreslår regeringen mot denna bakgrund att anvisas under anslaget A 3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Medlen för utbildningsbidrag anvisas innevarande budgetår under två reservationsanslag, anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Det ansträngda statsfinansiella läget innebär att alla tillgängliga resurser måste utnyttjas mer effektivt. Regelverket för arbetsplatsintroduktion är också likvärdigt med de regler som avser yrkesinriktad rehabilitering vid . Regeringens bedömning är därför att medlen för utbildningsbidrag till inskrivna vid bör anvisas under anslaget A 2. Detta belopp uppgår till . För att säkerställa att de arbetshandikappade får del av både de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och den yrkesinriktade rehabiliteringen vid skall de anvisade medlen under anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ge minst 26 000 arbetshandikappade i ge- nomsnitt lämplig åtgärd. Regeringen utgår från att AMV:s nya ekonomistyrningssystem skall öka förutsättningarna för en förbättrad styrning och uppföljning av medelsför- brukningen och därmed ge förutsättningar för att framtida överskridanden kan undvikas. Regeringen ansluter sig till den särskilda utredarens förslag om bibehållna bidragsnivåer för arbetshandikappade inom allmännyttiga organisationer men föreslår en förlängning fram till . Kostnaden för en förlängning beräknas uppgå till och kan finansieras inom ramen för de medel som föreslås under anslaget A 3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Regeringen avser att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med en långsiktig lösning i frågan. Försöksverksamheten med stödpersoner bör förlängas t.o.m. utgången av 1997 i syfte att klargöra organisationsformerna, arbetsgivaransvaret samt att utarbeta tydligare avgränsning när det gäller verksamhetens mål och innehåll. Den särskilda utredare som har tillsatts (dir. 1996:56) har fått uppgiften att undersöka om statsmakternas mål och resultatkrav ger tillräckliga förutsättningar för kontroll över kostnadsutvecklingen och att föreslå alternativa lösningar. beräknas anslaget uppgå till . beräknas anslaget uppgå till . Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet AMS verksamhetsidé för arbetslivstjänster är att hjälpa personer att återgå till arbete och att förhindra utslagning i arbetslivet. Statsmakternas krav på verksamheten /95 var att den uppdragsfinansierade yrkesinriktade rehabiliteringen i respektive län skall uppnå en debiteringsgrad på . Uppdragsverksamheten inom den yrkesinriktade rehabiliteringen är riktad till företag och förvaltningar som för sin personal vill använda sig av de kunskaper och erfarenheter som finns inom AMV inom området yrkesinriktad rehabilitering. Under /95 var den genomsnittliga debiteringsgraden för samtliga län vilket är en ökning i jämförelse med /94. Regeringens och verksamhetsmål med en debiteringsgrad på i varje län hade uppnåtts av 18 län. De olika länen skiljer sig också åt när det gäller att uppnå balans mellan kostnader och intäkter. Verksamhetsmålet för verksamheten uppfylldes därmed inte. Antalet konsulttimmar inom arbetslivstjänster uppgick . Under budgetåret ökade antalet helårsanställda till 350 personer. AMS har i sin årsredovisning redovisat intäkter och kostnader för arbetslivstjänster under /95.De samlade intäkterna för arbetslivstjänster uppgick till vilket är en ökning av omsättningen jämfört med föregående budgetår. Verksamheten genererade ett överskott som motsvarar av omsättningen. Arbetslivstjänsters resultat efter avskrivningar och finansiella intäkter och kostnader uppgick till vilket är en kraftig minskning i jämförelse med de två närmast föregående budgetåren. Av AMS ekonomiska delårsrapport framgår att denna nedgång ytterligare förstärkts. Resultatet visar på en förlust. har alltid varit arbetslivstjänsters största och därmed viktigaste uppdragsgivare. Rörelseintäkternas fördelning mellan försäk- ringskassan och övriga kunder har dock förskjutits från till av arbetslivstjänsters samtliga intäkter 1994/95. Det är regeringens bedömning att intäkterna från försäkringskassorna kommer att fortsätta minska då volymavtal inte längre tecknas. Upphandlingsförfarande med tecknande av ramavtal i enlighet med lagen (1992:1528) om offentlig upphandling får full genomslagskraft under /96. De minskade resurserna för att främja rehabiliteringsinsatser som ger försäkringskassorna möjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänster kommer också att begränsa arbetslivstjänsters framtida rörelseintäkter. Arbetslivsfondens stöd för arbetsplatsutveckling upphörde , vilket också har påverkat arbetslivstjänsters möjligheter till ytterligare intäkter. AMS har haft i uppdrag att se över verkets framtida organisation. I uppdraget ingick att överväga om arbetslivstjänster skall vara en från verket separat verksamhet eller ej. AMS har redovisat en rapport med anledning av utredningsuppdraget och angett att det ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv inte finns några fördelar att skilja arbetslivstjänster från AMV. I syfte att svara upp mot behov av rehabiliteringskompetens har AMV för perioden - träffat en överenskommelse med om försöksverksamhet att mot avgift, inom ramen för arbetslivstjänster, erbjuda yrkesinriktad rehabiliteringskompetens för sjukskrivna arbetslösa. Regeringen avser att återkomma till när det gäller uppföljningen av försöksverksamheten med möjligheterna att ta ut avgifter för sjukskrivna arbetslösa inom ramen för AMV:s uppdrag. Av de redovisade resultaten framgår att arbetslivstjänster kan få svårigheter under /96 med såväl försämrade rörelseintäkter som nedåtgående resultatutveckling av verksamheten. Regeringen har noterat att AMS i sin ekonomiska delårsrapport för /96 redovisat att ett program är under utarbetande som kommer att innehålla en strategi för att bryta den nuvarande negativa resultatutvecklingen. 1995/96 Nytt anslag 593 0001) Utgiftsprognos363 000 därav 1996 363 000 1997 Förslag 1 981 265 1998 Beräknat 1 902 143 1999 Beräknat 1 999 245 1) Beloppen anges i tusental kr Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden som är en av . Socialfonden skall bidra till utveckling av mänskliga resurser i vid mening. Den inriktas bl.a. på åtgärder som syftar till att förbättra möjligheterna för arbetslösa att få arbete, skapa lika förutsättningar på arbetsmarknaden och medverka till kompetensutveckling. Medlen från anslaget avser delfinansiering av insatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt ett antal gemenskapsinitiativ. En redogörelse för samtliga mål och gemenskapsinitiativ lämnas under utgiftsområde 19. Mål 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas helt av Socialfonden. Övriga program delfinansieras av flera fonder eller enbart annan fond än Socialfonden. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och integrera personer som riskerar att uteslutas från arbetsmarknaden. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra insatserna. EG- kommissionen antog ett samlat programdokument (SPD) för mål 3 i . AMS är ansvarig myndighet för mål 3. I varje län finns ett regionalt partnerskap bestående av bl.a. arbetsmarknadens parter som tillsammans med länsarbetsnämnden skall svara för genomförandet av insatserna. har för tilldelats 347 miljoner ecu. Till detta kommer en nationell medfinansiering med 424 miljoner ecu. Den nationella medfinansieringen kommer huvudsakligen att ske inom ramen för anslaget A 2. Dock kan även andra statliga myndigheter, kommuner och landsting samt privata företag komma i fråga som medfinansiärer. Mål 4 syftar till att ge erforderlig kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet på grund av strukturella förändringar i små och medelstora företag samt inom vård och omsorg i offentlig sektor.