prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Utredningen konstaterar att det skett förändringar i de faktorer som fick regeringen att frångå förslaget att låta allemansfonderna omfattas av samma placeringsregler som vanliga värdepappersfonder. En sådan faktor var att - när utredningen presenterade sitt förslag - skattelättnaderna för sparande i allemansfonder var avskaffade. En annan faktor var att finanskrisen hade passerat sin kulmen och att läget på den svenska aktiemarknaden var betydligt ljusare än vad som var fallet . Mot den bakgrunden menar utredningen att allemansfonderna bör omfattas av samma placeringsregler som vanliga värdepappersfonder. Enligt utredningen kan det förväntas att en sådan ändring inledningsvis leder till ett utflöde av kapital, genom att förvaltare av allemansfonder väljer att placera i utländska aktier. Detta kommer enligt utredningen att medföra en viss nedgång i aktiekurserna, vilket gör svenska aktier mer intressanta för utländska placerare. Utredningen bedömer därför att nettoutflödet av kapital kan förväntas bli lägre än bruttoutflödet. Genom att skattelättnaderna för allemansfonder avskaffas vid det kommande årsskiftet blir läget i stort sett detsamma som när utredningen lämnade sitt betänkande. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är motiverat att ha kvar särregler för allemansfondernas placeringar. Tvärtom bör dessa fonder ha samma möjligheter som vanliga värdepappersfonder när det gäller möjligheterna att uppnå hög avkastning och att sprida riskerna. Allemansfonderna bör därför omfattas av samma placeringsregler som gäller för vanliga värdepappersfonder. De nu föreslagna ändringarna innebär bl.a. att flera allemansfonder måste göra omdisponeringar i sina portföljer för att efterkomma de nya placeringsreglerna. Det torde nämligen inte vara ovanligt att allemansfonder innehar aktier utgivna av ett bolag vilkas sammanlagda värde överstiger av fondens värde. Allemansfonderna bör ges rimlig tid att genomföra anpassningen till de nya riskspridningskraven. Utredningen har föreslagit en övergångstid . Enligt regeringens uppfattning framstår en sådan övergångstid som väl avvägd. En viss anpassning kan också förväntas ske innan lagen träder i kraft. Enligt remissvar kan allemansfondernas portföljanpassning till de nya riskspridningsreglerna i förening med allmänna incitament till placeringar i utländska värdepapper leda till ett icke obetydligt kapitalutflöde. För att undvika engångseffekter på betalningsbalansen föreslår därför banken att friheten för allemansfonder att investera i utländska värdepapper bör införas gradvis . De ändrade reglerna kan, som påpekat, förutses leda till ett visst utflöde av kapital. Enligt regeringens uppfattning kan emellertid utflödet inte bedömas komma att bli så omfattande att det från betalningsbalanssynpunkt motiverar några särregler. En anledning till denna bedömning är att allemansfonderna även efter ändringen kan förväntas fortsätta investera huvudsakligen i svenska värdepapper. Förändringar av fondernas placeringsreglementen och av deras placeringspolicy kan dessutom förväntas ske successivt. Något gradvis införande av de nya reglerna på sätt har föreslagit kan därför inte anses påkallat. Innebörden av de nya reglerna för allemansfonder blir att begränsningen att endast placera i svenska aktier och andra svenska värdepapper upphör att gälla fr.o.m. . Om en fond väljer att placera i utländska finansiella instrument redan från denna tidpunkt är det nödvändigt för fonden att ändra i fondbestämmelserna. En sådan ändring anses normalt vara av väsentlig betydelse för fondandelsägarna och kräver därför enligt 10 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder godkännande. Inspektionen får därvid som villkor för godkännande ange att fondandelsägarna skall underrättas om änd- ringen. Enligt sitt remissvar bestämmer inspektionen i sådana fall att de nya fondbestämmelserna inte får tillämpas förrän - högst - efter beslutet att godkänna ändringen. Den svenska lagstiftningen om värdepappersfonder uppfyller de krav som ställs i rådets direktiv /611/EEG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). Denna anpassning har skett i omgångar och inleddes genom tillkomsten av lagen om värdepappersfonder. Anpassningen till EG- regleringen innebär att svenska värdepappersfonder med stöd av sin hemlandsauktorisation kan bjuda ut sina andelar i andra länder som tillhör det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES), det s.k. europapasset. Allemansfonderna har stått utanför denna harmonisering med EG-reglerna om fondföretag på grund av de speciella placerings- och riskspridningsregler som gäller för dessa fonder (se prop. 1989/90:153 s. 46). I och med att allemans- fonderna enligt det förevarande förslaget skall lyda under de placerings- och riskspridningsregler som gäller enligt lagen om värdepappersfonder - och då de i övrigt har att följa de bestämmelser i lagen om värdepappersfonder som uppfyller EG-direktivets krav - upphör denna särbehandling av allemansfonderna. Detta gäller emellertid inte de företagsanknutna allemansfonderna, som alltjämt kommer att omfattas av placerings- och riskspridningsbestämmelser som inte är konforma med EG-reglerna. Placeringsreglerna för sådana fonder bör dock - liksom för vanliga allemansfonder - ändras på så sätt att det blir tillåtet att placera även i utländska värdepapper. Bosparlån samt bosparande i HSB och Regeringens förslag: Bestämmelserna om bosparlån samt om bosparande i HSB och upphävs. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: har inga invändningar mot förslaget. Övriga remissinstanser yttrar sig inte i denna del. Skälen för regeringens förslag: Sparare som är har enligt 26 - 28 §§ lagen om allemanssparande rätt att få bosparlån under vissa villkor. Denna lånerätt infördes för att stimulera ungdomar till regelbundet sparande och för att underlätta för ungdomar att finansiera bosättning och anskaffande av egen bostad. När lånerätten kom till var kreditmarknaden mer reglerad, t.ex. genom att det fanns en volymbegränsning för utlåningen. Denna begränsning innebar att ungdomar och andra grupper med låga inkomster hade svårt att få lån. Bestämmelserna om bosparlån innebär att spararen får rätt att låna det sparade beloppet, som lägst får uppgå till . Innan lån beviljas måste emellertid låntagaren genomgå sedvanlig kreditprövning. Enligt lagen har banken således inte någon skyldighet att bevilja lån till de sparare som omfattas av bestämmelserna. Banken har också rätt att bestämma villkoren för lånet. Enligt utredningen finns det inte några uppgifter om i vilken omfattning lånerätten utnyttjas. Enligt uppgift i betänkandet har bedömt att lånerätten sällan åberopas och att det i stället är andra faktorer som avgör om en kredit skall beviljas. Utredningen finner stöd i bedömningen att lånerätten är av begränsad betydelse genom en hänvisning till att inte fick ett enda klagomål som rörde vägran att lämna bosparlån. Utredningen uppger dessutom att sparare hos HSB får låna till hela den del av insatsen som de inte har sparat ihop och att detta gäller för alla sparare hos HSB. Utredningens bedömning är sammanfattningsvis att bestämmelserna om bosparlån saknar värde efter som kreditmarknaden nu är avreglerad och att lånerätten därför kan avskaffas. Regeringen delar utredningens uppfattning att det inte längre finns några skäl att behålla bestämmelserna om bosparlån i lagen om allemanssparande. Som utredningen påpekat fyller dessutom bestämmelserna om ungdomsbosparande i lagen (1988:846) om ungdomsbosparande väsentligen de syften som ligger bakom reglerna om bosparlån. Reglerna om bosparlån bör därför avskaffas. Bosparande i HSB och Bestämmelserna om bosparande hos HSB infördes i lagen om allemanssparande som bestämmelserna om bosparlån. får bosparande även ske hos . De sparade medlen behöver inte överföras till . Ett av skälen till detta är att medlen används som en del av rörelsekapitalet för produktion av bostäder avsedda för bl.a. de sparande ungdomarna (prop. 1984/85:51 s. 17). Utredningen anser att nuvarande ordning är motiverad eftersom skattesubventionerna har upphört. Regeringen delar denna bedömning. Inom har upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande. De lagändringar som föreslås är i allt väsentligt en följd av att skattegynnandet av allemanssparandet helt upphör . När det gäller förslaget att upphäva bestämmelsen om lägsta ränta kan visserligen hävdas att bestämmelsen delvis kan ha varit av betydelse för spararnas val att placera medel på allemanssparkonto. Bestämmelsen har emellertid kommit att sakna betydelse i praktiken eftersom räntan på allemanssparkonton varit väsentligt högre. Till detta kommer att fastställer räntan i konkurrens med de räntevillkor som tillämpas av övriga aktörer på bl.a. inlåningsmarknaden. Avskaffandet av bestämmelsen om lägsta ränta är således enligt regeringens uppfattning inte viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Lagrådet behöver därför inte höras i den delen. Övriga delar av förslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. * är, i och med EU-medlemskapet, automatiskt medlem i Europeiska investeringsbanken. skall kapitalandel inbetalas. * Den finansiella krisen har klingat av och lagen om bankstöd har upphävts fr.o.m. . Vissa kostnader finns dock kvar . De sammanlagda inbetalningarna till investeringsbanken uppgår till 508 miljoner ecu . är också medlem i den europeiska () och skall även där betala ett kapitaltillskott uppdelat . Då pengar finns kvar (på konto i ) sedan den senaste inbetalningen kommer detta inte att belasta statsbudgeten . I samband med bankkrisen köpte staten av Nordbanken och tog i då ett lån på i . Lånet är ännu inte återbetalt och därför uppkommer räntekostnder . har beslutat att staten skall sälja aktieinnehavet i Nordbanken. såldes ca en tredjedel av banken. Tidpunkt för ytterligare försäljning är inte beslutad men medel för försäljningskostnader föreslås tas upp på statsbudgeten . Regeringen beräknar att föreslå att stadshypotekskassans aktier i förs över till staten. Aktierna skall sedan bjudas ut till försäljning. För kostnader i samband med försäljningen föreslås medel tas upp på statsbudgeten . Den förändrade anslagsstrukturen som föreslås innebär att 1000- kronorsanslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet blir ett ramanslag där de beräknade utgifterna budgeterats. Detsamma gäller 1000- kronorsanslaget Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken. 1000-kronorsanslaget Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån blir ett obetecknat anslag. Förslagsanslaget Bidrag till kapitalet i investeringsbanken blir ett ramanslag. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 B. Tidsbegränsade åtaganden1 2732 850 -913 -1 051 1 225 230 260 B 1.Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån 1994/95 Utgift - 1995/96 Anslag 11) 1997 Förslag 200 1998 Beräknat 200 1999 Beräknat 200 1) Beloppen anges i tusental kr Enligt förordningen (1973:499) om bostadsanskaffningslån med statlig garanti till statstjänstemän m.fl. har under vissa förutsättningar lån med statlig garanti kunnat medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vid villaköp. Lån har medgivits den som i samband med ändring av tjänstgöringsort har fått eller har kunnat få anstånd med omstationering. Högsta lånebelopp har varit och längsta amorteringstiden . Från anslaget betalas de kostnader som kan uppkomma till följd av att den statliga garantin behöver tas i anspråk. Anslaget disponeras av Kammarkollegiet. budgetproposition (prop.1990/91:100 bil.15, bet. 1990/91:AU18, rskr. 1990/91:167) aviserades en avveckling av den statliga garantin för bostadsanskaffningslån. Det successivt minskade utnyttjandet visar att kreditgarantin numera inte i någon högre grad gör det lättare att lösa bostadsfrågan på den nya tjänstgöringsorten. Regeringen har därför upphävt förordningen om bostadsanskaffningslån. m. beviljas inga nya lån. Förordningen gäller dock för lån som har beviljats . Åtgärder för att stärka det finansiella systemet ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 277 9031) 1995/96Anslag 1 Utgiftsprognos-3 744 910 därav 1996-2 751 554 1997 Förslag 205 000 1998 Beräknat140 000 1999 Beräknat140 000 1 Beloppen anges i tusental kr Intäkterna under budgetåret har uppgått till ca och utgörs i huvudsak av utdelning från Nordbanken. Kostnaderna, ca , består till övervägande del av räntekostnader på lån i avseende finansieringen av och Retriva. Intäkterna från försäljningen av aktier i motsvarande har redovisats under inkomsttitel. Liksom innevarande år disponeras anslaget för att täcka utgifter för åtgärder som avser att stärka det finansiella systemet som uppkommer vid infrianden av utställda garantier, betalning av ränta på lån i som tagits upp för att finansiera stöd samt återbetalning av lån i när lån skrivs ned eller tillgångar säljs till ett lägre pris än deras bokförda värde. Anslaget får därutöver belastas med kostnader för infrianden av statens garantier för kapitaltäckningen i , , samt Venantius. Anslaget förutses komma att belastas med ränteutgifter för återstående lån i . Garantierna för och Venantius förväntas inte belasta anslaget under år 1997.Innevarande budgetår, liksom tidigare, har vissa inkomster såsom aktieutdelningar, influtna garantiavgifter m.m., löpande redovisats under anslaget. kommer aktieutdelningar att redovisas mot inkomsttitel och garantiavgifterna mot anslaget A 10. Statens åtagande att banker och vissa andra kreditinstitut skall kunna infria sina förpliktelser i rätt tid upphörde vid utgången av efter beslut av . Beslutet innebär att från nämnda tidpunkt omfattas inte berörda instituts fordringar av åtagandet, oavsett när fordringarna uppkommit. tidigare avtal med elva sparbanksstiftelser upphörde sedan stiftelserna reglerat ett lån på marknaden som nämnden lämnat en statlig garanti för. Förvaltningen av nämndens lämnade garantier avseende (inkl. Retriva) har överförts till enligt regeringens beslut medan förvaltningen av upptagna lån i överförts till . Förvaltningen av statens ägande i Nordbanken och har överförts till . Avsikten är oförändrat att hela statens aktieinnehav i Nordbanken skall säljas samt att tillgångarna i skall avyttras. avyttring av tillgångar har fortsatt under /1996 i syfte att i största utsträckning återvinna tidigare utgifter för bankstödet. De ekonomiska konsekvenserna av bankstödet har redovisats tidigare, dels i föregående års budgetproposition (prop.1994/95:100 bil. 8), dels i propositionen om avveckling av stödet (prop. 1995/96:172). Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 21 4001) 1995/96Anslag 1 Utgiftsprognos 277 650 därav 1996 14 650 1997 Förslag 100 000 1998 Beräknat 0 1999 Beräknat 0 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget belastas med kostnader som uppkommer vid förberedelser för och genomförande av försäljning av statens aktier i . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 100 000 tkr | ------------------------------------------------------- såldes av statens aktier i . För det fall att beslut fattas om ytterligare försäljning under budgeteras för detta ändamål. Försäljning av aktier i ------------------------------------------------------- 1997 60 0001,2) 1998 60 000 1999 60 000 1Nytt anslag 2 Beloppen anges i tusental kr Anslaget är avsett att användas till kostnader som uppkommer vid förberedelser för och genomförande av försäljning av statens aktier i . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Anslag 60 000 tkr | ------------------------------------------------------- Regeringen beräknar att föreslå att stadshypotekskassans aktier i för över till staten. Avsikten är att aktierna sedan skall bjudas ut till försäljning. För det fall att beslut fattas om försäljning under budgeteras för detta ändamål. Bidrag till kapitalet i investeringsbanken ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 973 5191) 1995/96Anslag2 850 000 Utgiftsprognos2 554 400 därav 19961 685 800 1997 Förslag 860 000 1998 Beräknat 30 000 1999 Beräknat - 1 Beloppen anges i tusental kr Svenskt medlemskap i investeringsbanken följer automatiskt med medlemskap i unionen. kapitalandel uppgår till 2 026 miljoner ecu. Av detta belopp skall inbetalas till banken, vilket motsvarar 152,0 miljoner ecu. skall även göra inbetalningar till bankens reservfonder och andra avsättningar av vinstmedel. Bidraget skall uppgå till av reserverna och avsättningarna enligt balansräkningen per året innan anslutningen. Totalt väntas detta bidrag enligt en justerad beräkning uppgå till 356,5 miljoner ecu. De sammanlagda inbetalningarna som skall göra till banken uppgår därmed till drygt 508 miljoner ecu, av vilket 402,4 har avsatts under budgetåren 1994/95 och 1995/96. Inbetalningarna skall vara avslutade vid utgången av . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskridande med . Differensen beror primärt på växelkursförändringar. För innevarande budgetår väntas anslaget belopp inte komma att utnyttjas fullt ut främst på grund av den stärkta svenska kronan. Under skall två delbetalningar om sammanlagt ca 102,4 miljoner ecu göras. Med hänsyn till eventuella förändringar i kronans värde i förhållande till ecu bör ett anslag på anvisas för detta ändamål. Återstående inbetalningar fördelas enligt följande (miljoner ecu): 1997 100,6 1,8 102,4 1998 1,8 1,8 3,6 5.2 Bidrag till Europeiska () Målet för Europeiska verksamhet är att underlätta övergången till öppna, marknadsorienterade ekonomier och främja privata initiativ i de länder i samt i före detta som utvecklas i riktning mot flerpartisystem, demokrati och pluralism. Verksamheten inriktas i första hand på den privata sektorn, men omfattar även projekt inom den offentliga sektorn. Banken lämnar stöd till ekonomiska reformer, såsom avmonopolisering, decentralisering och privatisering. Insatserna skall vara bankmässigt sunda, additionella, dvs. inte kunna komma till stånd på annat sätt, samt främja omvandlingen till marknadsekonomi. Banken har 60 medlemmar, av vilka 25 är mottagarländer. Samtliga är medlemmar. Som medlemmar ingår även Europeiska investeringsbanken och EU. kapital uppgår till 10 miljarder ecu. Den svenska andelen utgör 2,eller 228 miljoner ecu. Vid i fattades beslut om en kapitalhöjning. Bankens kapital fördubblades, vilket innebär en höjning med 10 miljarder ecu. För del skulle medverkan i höjningen innebära att kapitalinsatsen ökar med 228 miljoner ecu. Av detta belopp skall 22,, 51,3 miljoner ecu eller ca (1 ecu = ) betalas in . Inbetalningarna skall göras i ecu. De resterande 77,utgör ett garantiåtagande. Teckning av andelar skall ske . Skälet till kapitalhöjningen är att den nuvarande kapitalstorleken kommer att utgöra en restriktion på verksamheten redan vid slutet av . När det gäller finansieringen av de svenska kapitalinbetalningarna kommer utgifterna för inte att belasta anslaget. Det beror på att medlen till det föregående kapitaltillskottet till inte utnyttjats fullt ut. /91 anvisades ett anslag om , som avsåg bankens första fem verksamhetsår. Beloppet betalades in till , som gavs i uppdrag att sköta de årliga utbetalningarna och förvalta de ej utbetalda medlen. På detta konto kvarstår ett belopp tillräckligt stort för att täcka den första inbetalningen, som avser t.o.m. . Den uppgår till ca 60 miljarder ecu. Regeringen återkommer senare till för att begära ytterligare medel. Utgiften /95 uppgick till ca . För /96 uppgår utgiften till ca . Hela inbetalningen för har därmed fullgjorts. Den sista betalningen avseende föregående kapitalhöjning görs . Statsbudgeten belastas inte . Även om omvandlingen till marknadsekonomi nått förhållandevis långt i vissa av bankens medlemsländer, kvarstår enligt regeringens mening ett omfattande behov av det stöd som banken kan förmedla, särskilt vad avser utvecklingen inom den privata sektorn. Bankens katalytiska effekt skall heller inte underskattas. De investeringar från privata källor, som utgör samfinansiering med bankprojekt i regionen, skulle ofta inte ha kommit till stånd utan bankens insatser. verksamhet har setts över och effektiviserats. Den kritik som under bankens första verksamhetsår framfördes har i allt väsentligt tystnat. Det är regeringens uppfattning att stöd genom är ett effektivt sätt att stödja omvandlingsprocessen i regionen. Bankens breda medlemskrets medför vidare att finansieringen av verksamheten fördelas mellan många länder istället för att i huvudsak få bäras av EU-länderna, vilket är fallet med många andra stödinsatser i östländerna. verksamhet utgörs i huvudsak av långivning, riskkapitalinvesteringar och garantigivning. Summan av utestående lån, riskkapitalinvesteringar och garantier får inte överstiga summan av bankens tecknade kapital, reserver och överskott. är den enda internationella finansieringsinstitution som i sin stadga har ett uttalat miljömandat. Inom ramen för sin verksamhet skall banken stödja en miljömässigt sund och hållbar utveckling. Detta sker i ökad utsträckning genom medverkan i finansiering av renodlade miljöprojekt, men också genom att tydliga miljökrav ställs på alla de projekt banken är involverad i. Regeringen anser att detta är ett särskilt viktigt inslag i bankens aktiviteter. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 revisorer 12 21 21 14 16 17 17 1994/95Utgift 11 6561) Anslagssparande 1 877 1995/96Anslag 21 320 Utgiftsprognos 21 320 därav 1996 14 200 1997 Förslag 16 151 1998 Beräknat 16 673 1999 Beräknat 17 241 1 Beloppen anges i tusental kr revisorer har till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Uppgiften är till övervägande delen av förvaltningsrevisionell karaktär, och syftet med revisorernas granskning är att främja ett effektivt utbyte av de statliga insatserna. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer , den inre riksdagsförvaltningen, ombudsmän och Stiftelsen . Ramanslag 16 151 tkr. revisorer skall på vägnar granska den statliga ver- ksamheten inklusive statliga aktiebolag och stiftelser. Den offentliga verksamheten är under stark förändring. Den styrs genom att riksdag och regering formulerar mål för olika områden. Ansvaret för många verksamheter decentraliseras till regionala och lokala organ. Med denna utveckling ökar och förändras kraven på uppföljning, utvärdering och granskning. revisorer arbetar i huvudsak med effektivitetsrevison som inriktas på övergripande och principiella frågor, men också med redovisningsrevision av myndigheter. Har målen nåtts? Bedrivs den statliga verksamheten på ett effektivt sätt? Det är central frågor i revisorernas verksamhet. har uttalat att ansvar för den statliga revisionen bör stärkas. revisorer kommer att arbeta med övergripande granskningsteman t ex EU, statens ägarroll, offentlig upphandling och hur den statliga revisionen fungerar. revisorer förslår en förstärkning av sin anslagsram med med följande motiveringar beslutade att arvoden skulle höjas. Kost- naderna för revisorernas arvoden beräknas uppgå till . Revisorerna förutsätter att mellanskillnaden mot tidigare arvodesnivå erhålls som ramförstärkning. Utöver detta förutsätts att revisorerna kompenseras för de höjda arvodena /96 med . Total ramförstärkning på grund av ökade arvoden blir därmed . Revisorerna hyr sina lokaler av . I föreliggande budgetförslag har hänsyn tagits till en aviserad ökad hyresnivå. Detta motsvarar en ökad hyreskostnad för revisorerna med . För detta förutsätts revisorerna få kompensation genom ramförstärkning.