prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Det gäller inte enbart det stora antalet besiktningsobjekt som berör den stora allmänheten på ett unikt sätt utan även kundernas intresse av att få en så noggrann kontroll som möjligt av fordonets skick. Alla kunder efterfrågar inte hög kvalitet av en kontrollerande verksamhet på fordonsområdet. Det krävs därför garantier för att besiktningsföretagen har en kvalitetskontroll som säkerställer att besiktningar görs på ett korrekt sätt. Oavsett om verksamheten bedrivs som monopol eller inom ett öppet system bör ett utomstående organ övervaka verksamheten i lämplig form. För att få enhetlighet i bedömningarna krävs med ett öppet system att tydliga föreskrifter ges om hur besiktningarna i detalj skall utföras. I en monopolsituation kan detta i viss mån ersättas med interna regler kompletterat med ett kvalitetssystem som säkerställer enhetlig tillämpning. Särskilt vad gäller kontroll av miljöegenskaper kan detta vara betydelsefullt. Utredningen har framhållit att nya aktörer som avser att gå in på en konkurrensutsatt besiktningsmarknad torde komma att grunda sina överväganden på en bedömning av möjligheterna att driva verksamheten med tillfredsställande lönsamhet. Ett annat motiv kan vara att ett engagemang passar väl ihop med redan pågående verksamhet och kompletterar denna. Intresset från nya aktörer torde främst inriktas mot områden med stora fordonsunderlag, t.ex. större tätorter. Av naturliga skäl kommer därmed besiktning av personbilar att vara mest intressant. Det finns ändock risk för att konkurrens inom fordonsbesiktningen kan bli begränsad till vissa delar av landet. Av utredningen framgår att ASB för närvararande driver ett antal bilprovningsstationer i glesbygdsområden, vilka inte bär sina kostnader. Dessa stationer finns för att ge fordonsägarna i dessa delar av landet en rimlig grad av service. Staten har ytterst ansvaret för att service finns att tillgå i alla delar av landet. ASB, som till mer än hälften ägs av staten och tillika är ett monopolföretag, har ålagts en skyldighet att organisera verksamheten på sådant sätt att den uppfyller rimliga anspråk på service från den enskilde fordonsägarens sida. Denna princip lades fast genom proposition angående säkerhetsinspektion av motorfordon m.m. nr 1963. I ett läge där ASB möter konkurrens från andra aktörer kan bolaget inte utan vidare åläggas särskilda skyldigheter i fråga om service i glesbygd. Konkurrensen måste ske på lika villkor. Det finns därför risk för försämrad service i glesbygd alternativt att fordonsägarna i dessa områden får vidkännas en högre kostnad för besiktning än fordonsägare i andra delar av landet. En utglesning av ASB:s stationsnät skulle särskilt i glesbygderna få negativa konsekvenser även för andra slag av besiktningar som bolaget har monopol på, t.ex. registreringsbesiktningar. Avgifterna för kontrollbesiktning är lika i hela landet och fastställs av regeringen på förslag av ASB. Utvecklingen av avgifterna har under en lång följd av år underskridit ökningen av konsumentprisindex. har vissa avgiftssänkningar genomförts. Internationellt sett torde avgifterna för periodisk fordonskontroll i kunna betraktas som låga. Som jämförelse kan nämnas , som tillämpar ett program för trafiksäkerhetskontroll av något mindre omfattning än det svenska. De tyska avgifterna ligger över eller betydligt över de svenska. Därtill kommer avgiften för miljökontrollen som är av samma storleksordning som avgiften för trafiksäkerhetskontrollen. Miljökontrollen i är dock något mer omfattande än i . Om fri konkurrens skulle etableras i fråga om kontrollbesiktningar blir även prissättningen fri. Priserna inom storstadsområdena för besiktning av den volymmässigt största fordonskategorien, dvs. personbilarna, skulle då kunna tänkas bli något lägre än . Med nuvarande glesbygdservice skulle priserna i andra delar av landet sannolikt bli högre. De studier som gjorts och de remissynpunkter som lämnats visar på tänkbara fördelar men också på risker med att avskaffa dagens system för periodisk for- donskontroll. Vid en sammanvägning och med hänsyn till de förändringar som föreslås för ASB:s verksamhet anser regeringen att ASB även efter bör ha ensamrätt att utföra kontrollbesiktningar. Sammantaget gör regeringen bedömningen att denna lösning från trafik-, miljö- och regionalpolitiska utgångspunkter väl kan tillgodose landets och fordonsägarnas behov av en kompetent och fungerande besiktningsorganisation och att ett avsteg från principbeslut om införande av öppna system bör ske i detta särskilda fall. Även ett monopolföretag måste vara utsatt för tillsyn och kontroll. SWEDAC har inlett ett kompetensprövningsförfarande av ASB:s nuvarande besiktningsverksamhet som omfattar samma kravnivå som gäller för ackrediterade kontrollorgan inom det öppna systemet. Regeringen anser att när ASB:s monopol bibehålls skall bolagets besiktningsverksamhet möta minst samma kravnivå som gäller för övriga aktörer på provnings- och kontrollmarknaden. SWEDAC:s kompetensprövning av ASB:s besiktningsverksamhet bör därför bedrivas vidare och utvecklas. Behållandet av monopolet innebär dock att det inte kan bli fråga om en ackreditering inom det vanliga systemet. Det är också nödvändigt att göra en avgränsning av de verksamheter inom ASB som ligger utanför den kontrollverksamhet som utförs med stöd av lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet och sådan verksamhet där bolaget bl.a. konkurrerar med ackrediterade provnings- och kontrollföretag. Det gäller bl.a. följande verksamhetsområden. Provning och certifiering av komponenter till nya fordon för typgodkännade enligt EG:s direktiv /156/EEG och enligt ECE-reglementen. ASB har tillsammans med () efter kompetensprövning av SWEDAC utsetts till teknisk tjänst (technical service). Provning av fordonens miljösäkerhet utförs av (MTC). Ansvarig myndighet för EU:s typ- godkännandesystem i är . Förstabesiktning utom konstruktionskontroll samt återkommande besiktning av lastbilskranar inklusive arbetskorgar och personlyft med lastbilskranar. ASB har ackrediterats tillsammans med sju andra företag. Förbränningsapparater och ventilation i fordon. Ackrediteringen är inte slutförd. Ingen annan aktör är ackrediterad för denna verksamhet. Inom dessa områden skall verksamheten bedrivas i samma former som i det öppna systemet för provning och kontroll. Dessa verksamheter bör bedrivas i dotterbolag liksom de besiktningstjänster som ASB bedriver inom områden som inte är reglerade genom författningar om obligatorisk kontroll. Det gäller t.ex. frivillig besiktning i form av broms-, miljö- och trafiksäkerhetskontroller samt uppdragsverksamhet i form av kontroll av verkstäder, konsulttjänster inom fordonsbesiktningsområdet och försäljning av information från bolagets brist- databas. Det är regeringens avsikt att utveckla ägarstyrningen i samverkan med övriga delägare. Tydliga resultat- och avgiftsmål för bolaget avses därvid fastställas. I den genomgång som förestår för att utveckla ägarstyrningen bör också ingå att se över ASB:s framtida verksamhetsinriktning. I denna översyn skall ingå att klarlägga frågor som bl.a. rör kvalitetssäkring och tillsyn. Bolaget skall inom den konkurrensutsatta verksamheten upprätthålla god effektivitet. På verksamheten skall ställas marknadsmässiga avkastningskrav. Inkomster från monopolverksamheten får inte användas inom den konkurrensutsatta verksamheten. För hela ASB:s verksamhet bör gälla att effektiviteten jämförs med andra besiktningsföretag och med motsvarigheter i andra länder. Dessa organisatoriska förändringar av verksamheten kommer att medföra vissa förändringar i bolagsord- ningen. infördes ett system med ackrediterade verkstäder som kunde erbjuda fordonsägare, som vid kontrollbesiktning fått anmärkningar betecknade med svårighetsgraden 2, möjlighet att i stället för att göra en ny kon- trollbesiktning vända sig till en ackrediterad verkstad. Verkstaden åtgärdar felen och sänder ett intyg till . SWEDAC har ackrediterat ca 450 bilverkstäder för denna provning. Regeringen föreslog i propositionen 1993/94:167 En effektivare fordonskontroll att även fordon tillverkade och senare vid fel på avgasreningen skulle kunna få felen åtgärdade, provade och intygade av en ackrediterad verkstad. Den föreslagna ändringen kräver ändringar i fordonskungörelsen (1972:595) och bilavgasförordningen (1991:1481). Som underlag för en sådan författningsändring föreslogs att SWEDAC i samarbete med skulle ges i uppdrag att presentera ett förslag till kontroll och uppföljning av tillämpningen av verkstadsintygen. Regeringen anser att det finns möjlighet att låta fordonsägare på motsvarande sätt utnyttja de ackrediterade verkstäderna för åtgärd och provning av fel på avgasrenings- utrustningen när systemet med flygande inspektioner är utvecklat. Natur- vårdsverket och SWEDAC bör därför skyndsamt utarbeta de underlag som krävs för att bl.a. säkerställa kvalitetskontrollen av de ackrediterade verkstäderna genom att den exempelvis omfattar en faktisk kontroll av åtgärdade bilar. Regeringens bedömning är att de ackrediterade verkstäderna skall kunna sköta efterkontrollen av fel på avgasutrustningen fr.o.m. den . En viktig förutsättning för detta förslag är att regeringen dessutom har för avsikt att uppdra till Vägver- ket och att se över förutsättningarna för och effekterna av att utveckla kvaliteten i avgaskontrollen. Det kan innebära att kraven på såväl ASB:s besiktningsstationer som de verkstäder som ackrediterats för åtgärder och provning på miljöområdet kan skärpas . Lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet bör, såvitt angår ASB och SP, få fortsatt giltighet efter . Enligt lagen skall nationell typbesiktning och registreringsbesiktning av fordon utföras av ASB och SP eller ett av detta bolag helägt dotterbolag (). Vidare får regeringen föreskriva att kontrollbesiktningar och andra slag av besiktningar får utföras av dessa organ eller andra organ som är eller har varit riksprovplatser. ASB och SP har bemyndigats att utföra kontrollbesiktningar i fordonskungörelsen (1972:595). Dessutom har , numera , bemyndigats att utföra kontroll- besiktningar av motorredskap klass I, som är inrättade som mobilkranar. Enligt EG:s direktiv /156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon, senast ändrad genom direktivet 93/81/EEG skall nationella typgodkännanden för personbilar upphöra att gälla . kommer flera fordonskategorier att anslutas till det gemensamma typgodkännandesystemet men det kommer inom överskådlig tid att finnas ett behov av nationella typgodkännanden och registreringsbesiktningar. I fråga om typbesiktning, registreringsbesiktning och vissa andra besiktningar bör därför även fortsättningsvis den ordning gälla som tidigare beslutats av (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433 och prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137). Detta innebär att ASB med ensamrätt får utföra även dessa besiktningar. Motsvarande gäller även för SMP. I fordonskungörelsen (1972:595) anges vilka krav som gäller för vägtrafikfor- don, t.ex. motorredskap som enligt EG:s lagstiftning räknas som maskiner och hänförs till maskindirektivet 89/392/EEG senast ändrad genom 93/68/EEG. Maskindirektivet tillhör, till skillnad från motorfordons- och traktordi- rektiven, den nya metodens direktiv som förutsätter tillverkargodkännande. För s.k. högriskprodukter krävs att tillverkaren även har utfört en tredjepartskon- troll av produkten som utförs av ett anmält organ. Dessa organ skall vara av privaträttslig natur. Kontrollen sker före marknadstillträdet och det finns inga gemenskapsregler som styr utformningen av den återkommande kontrollen av dessa produkter. I har ett öppet system med privaträttsliga aktörer införts även för återkommande kontroll på samtliga produktområden som täcks av den nya metodens direktiv. Det finns därför anledning att se över fordonskungörelsen för att överföra de fordon som faller under maskindirektivet till de kontrollformer som gäller inom ramen för det öppna kontrollsystemet. Eftersom frågan även har skattemässiga konsekvenser bör utreda frågan i samråd med och föreslå de ändringar som krävs i fordonskungörelsen (1972:575), lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet, bilregisterkungörelsen (1972:599), fordonsskattelagen (1988:327) m.fl. författningar. Utglesning av den periodiska fordonskontrollen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Personbilar och lätta lastbilar | | (totalvikt * ) som är undantas från| | årlig kontrollbesiktning. I stället införs kontrollbesiktning för| | motsvarande fordon som är . Med förslaget undantas | | ytterligare en årskategori från den årliga kontrollbesiktningen.| | Ändringen bör gälla och införas stegvis så att | | fordon som uppnår tre och ålder övergångsvis| | följer nuvarande regler. förslag: Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag till hur en utglesning av den periodiska fordonskontrollen skulle kunna genomföras. uppdrag redovisades och innebar att den nuvarande inställelsen till kontrollbesiktning av personbilar och lätta lastbilar efter det att de tagits i bruk slopas. Det skulle innebära att personbilar och lätta lastbilar inställs till kontrollbesiktning och därefter . Ett av skälen till förslaget var att tillgodose fordonsägarnas möjligheter att utnyttja tillverkaråtagandet för avgasreningsutrustningen för den stora andel fordon som passerar gränsen för tillverkaråtagande gentemot bilägaren vid 8 . ASB har på uppdrag utifrån statistiska bearbetningar bedömt hur felbilden för bilar kommer att förändras vid genomförande av förslaget. Enligt ASB:s beräkning kommer andelen underkända fordon som kontrolleras att öka med till . underkänns ca 36 000 bilar, varav ca 31 000 av trafiksäkerhetsskäl. ASB har framhållit i sitt utredningsuppdrag att de negativa konsekvenserna för trafiksäkerheten och miljön ökar med stigande ålder hos bilarna som undantas från kontrollbesiktning. ASB anser därför att en utglesning som innebär inställelse efter tre, fem, osv. är att föredra. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna stöder ett alternativt förslag som presenterats av ASB. Förslaget innebär att fordonen besiktigas första gången . Därefter sker ett uppehåll varefter fordonen besiktigas . Möjligheten att kunna åberopa tillverkaransvaret för avgasreningen anses av många kunna ske genom att uppmuntra bilägarna till frivilliga kontroller innan garantins körsträcka överskrids. Skälen till regeringens förslag: sker fordonskontroll genom besiktning efter två och , därefter . har föreslagit att kontrollen slopas. Bakgrunden till förslaget var att antalet kontroller på väg skall öka väsentligt. ASB har föreslagit ett alternativ som innebär att tvåårskontrollen tas bort och att personbilar och lätta lastbilar kontrolleras efter tre och och därefter . Båda förslagen ligger i princip inom ramen för EG:s direktiv om återkommande fordonskontroll som innebär ett minimialternativ där första besiktningen senast genomförs efter det att fordonet första gången togs i bruk och därefter . Statistik från ASB visar att den relativa anmärkningsfrekvensen vid kontrollbesiktningen stiger med ökande ålder hos fordonen. För personbilar (modell) som besiktigades var den totala anmärkningsfrekvensen , varav utgjordes av fordon som blev underkända och av fordon som godkändes med anmärkningar. För de lätta lastbilarna var den totala anmärkningsfrekvensen betydligt högre eller . För de personbilarna (modell) var den totala anmärkningsfrekvensen . Därav hade av bilarna så allvarliga fel att de blev underkända medan godkändes med anmärkningar. Andelen bilar som fick anmärkningar beträffande för höga avgashalter var bland dem som var och bland dem som var . Att anmärkningsfrekvensen var lägre för de bilarna i fråga om av- gasutsläppen sammanhänger med att de inte omfattas av de väsentligt skärpta gränsvärdena som gäller års modell. En annan inverkande faktor är att en stor andel av personbilarna av modell är utrustade med katalytisk avgasrening men skall möta samma krav som bilar utan katalysator. Vid kontrollbesiktningen finns dessutom inget fastställt gränsvärde för utsläppen av kolväten från bilar års modell. Det är också känt att den relativa anmärkningsfrekvensen för bilar av jämförbar ålder blir högre när intervallen mellan besiktningstillfällena ökar. Detta förhållande har kunnat konstateras vid ett studium av besiktningsstatistik från de tyska besiktningsföretag som ingår i TÜV (Technisches Überwachungsve- rein), som oftast visat god överensstämmelse med motsvarande statistik från i vad avser felbilden för olika fordonsmodeller. Felfrekvenserna för personbilar har emellertid varit betydligt högre i . Detta beror sannolikt på att besiktning utförts endast jämfört med i . ASB har studerat förändringen för de bilarna när besiktningen av de slopades och funnit att den relativa underkännandefrekvensen ökade från till , dvs. Då den relativa ökningen av anmärkningsfrekvensen sjunker med stigande ålder bör effekten på femåringarna bli något mindre. Förutsättningarna för bilägarnas möjligheter att åberopa tillverkarens åtagande har förändrats sedan erhöll sitt uppdrag. har godkänt propositionen om Vidareutveckling av systemet med miljöklasser för motorfordon m.m. (prop. 1995/96:6) där det ingår en ändring av 6 § Bilavgaslagen (1986:1386) som innebär att biltillverkarnas åtagande mot den enskilde vad gäller bilarnas avgasutsläpp inte bara omfattar fel som upptäcks vid myndighetskontroll. Även fel på avgasreningsutrustningen som upptäcks på annat tillförlitligt sätt omfattas av tillverkarens åtagande. I författningstexten exemplifieras detta med fel som påvisas av märkesverkstad eller med särskild apparatur ombord på fordonet. Regeringen bedömer därför att bilägaren har stora möjligheter att åberopa tillverkarens åtagande för avgasreningsutrustningen även i det fall då garantins körsträcka överskrids före den första obligatoriska besiktningen . Det kommer också att krävas ett väsentligt större antal flygande besiktningar för att kompensera de negativa effekterna för miljön och trafik- säkerheten om kontrollbesiktningen av femåriga fordon slopas jämfört med om fordon befrias från besiktning. Regeringen anser mot denna bakgrund att de negativa effekterna av en slopad besiktning av tvååriga fordon är väsentligt mindre än effekterna för såväl trafiksäkerheten som miljön av att femårskontrol- len slopas. Förslaget förutsätter vissa ändringar i fordonskungörelsen (1972:595). redovisade effekterna av den utglesning som genomfördes för återkommande fordonskontroll av motorcyklar och lätta släpvagnar. besiktigades motorcyklar och lätta släpvagnar första gången andra året efter årsmodellbeteckningen och därefter . besiktigas dessa fordon första gången 24 månader efter ibruktagandet och . Därefter sker besiktning . har undersökt effekterna av denna utglesning . Resultatet visar att andelen underkända fordon ökade med för de aktuella åldersgrupperna. Det motsvarar den ökning som skedde för personbilar när besiktningen togs bort . finner mot den bakgrunden ingen anledning att ifrågasätta utglesningen. Regeringen delar uppfattning. Premiering av skötsamma fordonsägare -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det bör utredas på vilket sätt skötsamma | | bilägare skall kunna premieras vad gäller den periodiska for- | | donskontrollen. Skälen till regeringens förslag: Bilbesiktningen skall underlätta för bilägaren att ta större ansvar för den löpande skötseln och kontrollen som krävs för att bilen skall uppfylla föreskrivna säkerhets- och miljökrav. Om bilen godkänts vid samtliga besiktningstillfällen utan anmärkning upp till en viss ålder t.ex. bör inställelsetidpunkten kunna flyttas fram . Om bilen vid nästa besiktning åter visar sig vara i fullgott skick bör proceduren kunna upprepas. De administrativa rutinerna för ett sådant system underlättas av att alla besiktningsresultat i fortsättningen kommer att rapporteras till bilregistret. En av förutsättningarna för ett utvecklat ansvarstagande från fordonsägarnas sida och bibehållen standard från trafiksäkerhet och miljösynpunkt på fordonen är att besiktningsföretagens information inriktas på behovet av löpande underhåll. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samarbete med och närmare utreda förutsättningarna för ett besiktningssystem som premierar de skötsamma fordonsägarna. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Samordningen av inspektioner och | | kontroller av fordon på väg i hela landet har brister. Ytterli- | | gare insatser bör göras för att förverkliga mål om | | trafiksäkerhets och miljökontroller på väg. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna uttrycker sitt stöd för utökade kontroller på väg, men betonar att det är viktigt att dessa verkligen ökar markant och att de utförs på rätt sätt så att eventuella fel och brister upptäcks. stöder förslag att och inte som de 24 länen skall ha det operativa ansvaret för inspektioner och kontroller på väg. ASB anser att det är nödvändigt att en myndighet har det samlade ansvaret för kontrollen på väg och tillstyrker att får detta ansvar. anser att antalet fordons- kontroller på väg där miljökontroll ingår sannolikt måste öka väsentligt för att kompensera för den ökning av miljöbelastningen som en slopad besiktning av en årskategori fordon innebär. Dessa kontroller måste även rikta sig mot fordon av 1989 och senare års modell. Skälen för regeringens bedömning: , och har påtalat vikten av att inspektionsverksamheten kan bedrivas och utvecklas enhetligt i hela landet. Tillämpning av kontroll och mätmetoder, bedömningar och de övriga anvisningar som kan behövas för verksamheten skall bedrivas likartat över hela landet. saknar det samlade ansvaret för denna inspektion och kontrollverksamhet och därmed också ansvar för att produktionsmål och kvalitet i inspektionerna uppnås. I årets budgetproposition aviserar regeringen att resultatuppföljningen av polisens verksamhet skall utvecklas. I detta arbete ingår också att utveckla resultatmått för trafikövervakningen. Det är av stor vikt att i sin upphandling av dessa tjänster ställer krav på enhetlig tillämpning av inspektionerna i hela landet. bör fortlöpande rapporte- ra till regeringen om utvecklingen i detta avseende. Den nu gällande ramöverenskommelsen mellan angående trafikövervakning på väg avser perioden - . Av redovisningen framgår att uppsatta mål för antalet kontroller inte har uppnåtts. Vidare framgår av redovisningen att det inte ingår kontroll av fordonens miljöprestanda. Det är positivt att antalet kontroller på väg ökat. En förhållandevis har gått sedan bilinspektörerna överfördes till . Uppsatta mål har inte nåtts. Regeringen har erfarit att vidtagit ytterligare åtgärder i syfte att nå målen. Av redovisningen framgår också att kontroll av fordonens avgasutsläpp på väg kommer att införas . Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen så att uppsatta mål kan nås.