prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Vidare ger trafiken upphov till lokala miljöproblem som t.ex. kraftiga koncentra-tioner av bilavgaser i tätorter samt buller. trafikpolitiska beslut anges fem delmål för trafikpolitiken, varav ett rör miljön. Detta delmål säger bl.a. att transportsystemet ska utvecklas så att en god miljö och en långsiktigt god hushållning med naturresurser främjas. har uttalat att transportsektorn skall bidra till att de natio-nella miljömålen uppnås. gör beräkningar med anknyt-ning till de nationella målen för utsläpp till luften. En miljöanpassning av transportsystemet utgör en stor utmaning. inleddes ett samarbete mellan , , , , , , , , samt och skapa en gemensam plattform i det fortsatta arbetet med att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem - det s.k. MaTs-arbetet. I samverkan har parterna formulerat miljömålen i ett 25-30 årsperspektiv och utvecklat förslag till olika åtgärder. Trafikverken redovisar , i miljörapporter, transportsektorns luft- utsläpp och andra miljöeffekter. I miljörapporterna redovisas vilka åtgär-der som vidtagits för att minska miljöeffekterna. Under förutsättning att transportsektorn skall stå för sin del av de totala utsläppsminskningarna kan man konstatera att målet om en minskning av koldioxidutsläppen inte kommer att uppnås. För övriga klimatpåverkande gaser uppfyller transportsektorn målet om minskning, utom när det gäller dikväveoxid. Vägtrafikens utsläpp av svaveldioxid har minskat i samma grad som de totala utsläppen. Någon motsvarande minskning har dock inte skett inom sjöfarten, vilket gör att transportsektorn inte klarar sin del av mål för de totala svaveldioxidutsläppen. Inte heller målet för minskning av kväveoxidutsläppen har nåtts. Vägtrafikens utsläpp har minskat, medan utsläppen inom sjöfart och flyg har ökat. Transportsektorn bedöms klara sin del av målet om minskning av flyktiga organiska kolväten, främst till följd av minskade utsläpp inom vägtrafiken. Antalet människor som utsätts för höga bullernivåer har minskat, men de långsiktiga bullermålen bedöms inte kunna uppnås inom överskådlig tid. Ett miljöanpassat transportsystem - möjligheter Miljöanpassningen av transportsystemet bör ske på ett sådant sätt att de trafikpolitiska målen om tillgänglighet, effektivitet och regional balans främjas och näringslivets konkurrenskraft bevaras. En samordnad översyn av trafikpolitiken ger förutsättningar för detta. Ny teknik och renare bränslen leder bl.a. till effektivare energi-användning och minskade utsläpp till luften av miljö- och hälsoskadliga ämnen. Samverkan mellan transportslag bör utvecklas. Transportarbete bör utföras med det transportmedel som har låg energiförbrukning och på övrigt sätt har låg miljöpåverkan. En integrering av transport- och markanvändningsplanering är också nödvändig för att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem. Planerade och pågående åtgärder Kostnadsansvar och ekonomiska styrmedel Inom EU driver frågan om en rättvis och effektiv prissättning på transporter. Förhandlingar pågår om en svensk anslutning till avtalet om ett regio-nalt vägavgiftsystem avseende tunga lastfordon (eurovinjettsystemet), som är träffat mellan , och . En proposition planeras . I rådsbehandlingen av ett förslag till nytt direktiv om fordonsskatter och vägavgifter för tunga lastfordon förordar en differentiering av vägavgifterna beroende på fordonens miljöpåverkan och slitage på in- frastrukturen. lägger regeringen en proposition om kollektivtrafiken. Dennas ställning i trafiksystemet har försvagats , framför allt i tätorterna. Regeringen avser att ta fram ett förslag som bl.a. syftar till att öka tillgängligheten till kollektivtrafiken och därmed göra den mer attraktiv. Inriktningen av infrastrukturen, trafikbuller m.m. lade regeringen en proposition om infra-strukturinriktning för framtidens transporter (prop. 1996/97:53). Den inriktning för trafikverkens infrastrukturplaner som regeringen föreslår innebär en ökad miljöanpassning av transportsystemet. Investeringsnivån på järnvägsnätet förslås bli fortsatt hög. Förut-sättningarna för godstågstrafiken föreslås förbättras och satsningen på snabba förbindelser fortsätta. På vägnätet föreslås investeringar i mindre grad ske genom byggande av nya vägar och mer genom att förbättra befintligt vägnät. Vissa av dessa investeringar syftar till att förbättra miljöförhållandena längs vägnätet. Målet är att åtgärderna i infrastrukturen skall vara kretsloppsanpassade samt att intrång och barriäreffekter minimeras. Vidare redovisar regering-en sin uppfattning om riktvärden för buller från spår- och flygtrafiken. Underlag här har bl.a. varit de redovisningar av regeringsuppdrag vilka initierades i propositionen 1993/94:215 Handlingsplan mot buller. För att minska trafikbullret i befintlig bostadsbebyggelse föreslås särskilda åt-gärdsprogram omfattande åtgärder för buller från väg, tåg och flygtrafik. En utvecklad regional planeringsprocess föreslås bl.a. för att öka sam- ordningen av planer för infrastrukturåtgärder och annan planering i sam-hället. Den regionala planeringsprocessen väntas bl.a. leda fram till ett särskilt regionalt miljöprogram för miljöåtgärder invid befintliga tran- sportanläggningar. Särskilda stimulansbidrag för miljöåtgärder längs befinliga kommunala vägar föreslås. Utredningen om alternativa bränslens och blandbränslens miljöegenskaper (M 1995:06) skall bl.a. lämna förslag till hur dessa bränslen bör behandlas vid miljöklassning samt jämföra olika alternativbränslen och deras miljö- och hälsoegenskaper. Resultatet av utredningen skall bl.a. användas i (K1995:01) arbete. Ett forskningsprogram om biobaserade drivmedel drivs i Kommunikationsforskningsberedningens regi och syftar till att påskynda de biobaserade drivmedlens marknadsintroduktion. Inom EU driver frågan om regler för bränslekvalitet, bl.a. i samband med behandlingen av det s.k. Auto/Oil-programmet. redovisade rapporten miljö-egenskaper hos bensin - Miljöklass 1 till regeringen. Rapporten innehåller två förslag till förbättrad bränslekvalitet för bensin. Det ena innebär 2 volymprocent bensen, 75 ppm svavel och 13 volymprocent olefiner. En sådan förbättring bör enligt rapporten kunna uppnås genom ett frivilligt åtagande från branschen. Det andra förslaget innebär 1 volymprocent bensen, 50 ppm svavel och 9 volymprocent ole- finer och bör enligt rapporten genomföras genom ändring i lagen (1985:426) om kemiska produkter och lagen (1994:1776) om skatt på energi med skattedifferen- tiering. Remissinstanserna har varit övervägande positiva till införande av bättre bensinkvalitet. Ett genomförande av det andra förslaget är angeläget men kan behöva en viss genomförandetid. Regeringen driver frågan om en förbättrad bensinkvalitet i förhandlingarna om ett nytt bränsledirektiv inom EU. Det första förslaget med ett frivilligt åtagande om förbättrad bränslekvalitet från branschens sida kan medverka till att förbättra förutsättningarna för arbetet med bränsledirektivet. Enligt regleringsbrev skall därför i samverkan med främst fortsätta överläggningarna med branschen om frivillig introduktion av bättre bensinkvalitet med målsättningen att minst uppnå föreslagna kravnivåer. har ett miljöklassystem för fordon. har föreslagit ett utvecklat system, där fler bedömningsparametrar ingår. Kommunikationsforskningsberedningens program för el- och elhybrid-fordon skall utveckla, prova och utvärdera ny teknik och system för användning av dessa fordon. Programmen löper och omfattar . Olika styrmedel, bl.a. en förbättrad konsumentinformation, bör utvecklas så att introduktionen av bilar med goda miljö- och säkerhetsegenskaper gynnas. (Se även avsnitt 9 Konsumentfrågor.) Inom EU driver aktivt frågor om avgaskrav på arbetsmaskiner och skärpta avgaskrav på bilar. EG-lagstiftningen bör täcka samt-liga motorslag och vara så utformade att de leder till att endast maskiner med låga utsläpp under hela sin livslängd släpps ut på marknaden. verkar för medlemsstaternas rätt att utveckla system för att gynna introduktionen av fordon med mycket goda avgasegenskaper. Miljökontrollen vid den årliga bilbesiktningen bör förbättras och omfatta en test som bättre återspeglar utsläppen under normala kör-förhållanden. Kontroll av fordonens avgasutsläpp på väg avses att införas . Åtgärder bör tas fram för ökad efterlevnad av regler som är viktiga från miljö- och säkerhetssynpunkt, t.ex. lastbilars last och hastighet. kommer FN:s ekonomiska kommission för att hålla en konferens om transporter och miljö. En viktig fråga för konferen-sen är förslaget till ändring av om fordonskrav för internationelt vägtrafik. Ändringen kommer att göra det möjligt att ställa miljökrav på tunga fordon i internationell trafik mellan ECE:s medlemsstater. stödjer denna utveckling. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) redogör regeringen för ett förslag om miljödifferentiering av sjöfartsavgiftssystemet. , och slöt en överenskommelse om minskade utsläpp genom installation av katalysatorer och användning av lågsvavligt bränsle. Inom ramen för arbetet i IMO driver frågan om erkännande av som ett kontrollområde för svavel-emissioner från fartyg. Svavelhalten i fartygsbränsle skulle därmed begränsas till maximalt i . Arbetet med att minska utsläppen av luftföroreningar och annan miljö-påverkan från sjöfarten drivs vidare internationellt, bl.a. inom EU, () och (). antog HELCOM en strategi som består av ett ingående och omfattande regionalt samarbete för uppbyggnad, utveckling och harmonisering av mottagningssystem för fartygsgenererat avfall i hamnar runt . Inom ramen för arbetet i IMO driver frågan om erkännande av som ett kontrollområde för svavelemissioner från fartyg. Svavelhalten i fartygsbränsle skulle därmed begränsas till maximalt i . Regeringen beslutade att tillkalla en utredare med uppgift att göra en utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss. Utredaren skall göra en översyn av de författningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Regeringen har anmält förslag till avgas- och bullerkrav för fritidsbåtar till . Utredningen om fritidsbåtstrafikens kostnadsansvar m.m. (SOU 1996:170) föreslår bl.a. att ett nät av båttvättanläggningar byggs upp längs kusten för att begränsa användningen av giftiga båtbottenfärger. Därefter föreslås förbudet mot användandet av metallbaserade bottenfärgar utsträckas till hela . Den gällande miljöskatten på inrikesflyg upphör från (prop. 1996/97:14). Den planeras också att ersättas med en utökad bullerdifferentiering av landningsavgifterna och att land-ningsavgiften relateras även till flygplanens avgasutsläpp. Arbetet med luftfartens miljöfrågor bedrivs förutom i EU även inom (). Delegationen för transporttelematik (K 1994:08) har bedömt de vinster som informationsteknik kan ge miljö, samhälle och individ. Slut-betänkandet lämnades till regeringen . Som ett led i att uppnå ett miljöanpassat och effektivt transportsystem och nollvisionen för trafiksäkerhet kan transporttelematik bli ett verk-ningsfullt hjälpmedel. Vägavgifterna skulle kunna differentieras och rum. Transporttelematikdelegationens förslag bör ligga till grund för ett fort-satt arbete med syfte att utnyttja informationsteknik för att minska trafik-sektorns miljöpåverkan och förbättra trafiksäkerheten. Miljöanpassat transportsystem (MaTs) är ett gemensamt projekt mellan , trafikverken, företrädare för transportforskningen och bil- och petroleumindustrin. Utgångspunkten för MaTs-arbetet är att definiera miljömålen för transportsektorn och åtgärder för att nå ett miljö-anpassat transportsystem. MaTs-samarbetet har lämnat in slutrapport till (SNV rapport 4638). Samarbetet har koncentrerats till de miljömässiga aspekterna. Det fortsatta arbetet bör enligt slutrapporten inriktas på att finna så kostnadseffektiva utformningar som möjligt av ett miljöanpassat transportsystem. En slutsats inom MaTs-samarbetet är att förändringen mot ett miljö-anpassat transportsystem måste bedrivas på flera fronter och av ett stort antal aktörer. För att bli framgångsrikt måste det fortsatta arbetet under-stödjas av en konsekvent politik som skapar goda förutsättningar för att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem. Trafikverken (, , och ) har ett sektorsansvar för miljöpåverkan från transportsektorn. Detta har resulterat i ett intensivare miljöarbete såväl inom respektive verk som mellan trafikverken och . Trafikverkens årliga gemen-samma miljörapport, där jämförelser görs mellan utsläpp från de olika transportslagen, och MaTs- projektet är exempel på samarbete mellan verken. (Se även avsnitt 9 Konsumentfrågor.) Ett viktigt styrmedel som behöver utredas är en förbättrad konsumentinformation. , och har ett gemensamt uppdrag inom detta område. Regeringen avser att lägga en proposition med förslag till nytt trafikpolitiskt beslut. Ett av huvudsyftena med arbete är att lämna underlag till en proposition som kan främja transportsystemets miljöanpassning. Behovet av nya miljömål och nya åtgärder Frågor om mål och vilka olika faktiska åtgärder som står till buds för att uppnå dessa analyseras av och skall redovisas i dess slutbetänkade . Kommittén utgår från de miljömål som har tagit fram. Dessa mål bygger på kunskap om vad naturen och människornas hälsa långsiktigt tål och är utformade dels som slutmål och dels som etappmål. Målen har brutits ned på respektive transportslag. deltar i förberedelsearbetet till miljö- och transportkonferensen som skall arrangeras av FN:s ekonomiska kommission för . betonar i sitt delbetänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1996:26) att det krävs flera typer av åtgärder för att klara koldioxidmålen: höjd koldioxidskatt, minskning av fordonens speci-fika bränsleförbrukning och en snabb introduktion av biobaserade drivmedel. För att nå miljömålen om t.ex. kväveoxid och flyktiga organiska kolväten krävs skärpta avgasregler. För att nå målen om buller och avgashalter krävs åtgärder i tätorternas trafiksystem. Trafik- och klimatkommittén sade i sitt slutbetänkande (SOU 1995:64) att ett långsiktigt mål för koldioxidutsläppen behöver formuleras när energipolitiken har lagts fast och när det finns ett internationellt avtal om hur mycket olika länder ska minska sina utsläpp av växthusgaser. I kapitel 16 behandlas utvecklingen av en för närmare. I de aktionsprogram som diskuterades av statsministrarna vid mötet i och i miljöministrarnas deklaration från sitt möte i framhålls behovet och vikten av att de olika samhällssektorerna tar ansvar för arbetet med en uthållig utveckling inom sektorn. Utvecklingen av en för Östersjö-området som har påbörjats bygger på denna princip. Transportsektorn är särskilt viktig när det gäller uthållig utveckling i . Transporterna innebär en stor belastning på regionens miljö men är också intimt förknippade med den ekonomiska tillväxt som kan förväntas i . Det innebär att kraven på transport-sektorn från miljösynpunkt är tvåfaldiga. Dels skall man förebygga att en ökad ekonomisk tillväxt i regionen ökar miljöpåverkan, dels skall man reducera den miljöpåverkan som sker till en nivå som är förenlig med uthållig utveckling. Detta kommer att kräva kraftfulla insatser på flera fronter. avlämnade en arbetsgrupp under transportministrar en rapport till ministrarna om uthållig utveckling inom transportsektorn. står värd för den tredje transport-ministerkonferensen i . HELCOM tog beslut om rekommendation (17-1) avseende begränsningar av utsläpp från transportsektorn. I det andra aktionsprogrammet som antogs av () vid dess möte i deklarerar länderna att transportsektorn kraftigt skall reducera sin miljöbelastning och utarbeta ett aktionsprogram för uthållig utveckling inom transportsektorn. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: Jordbrukets markanvändning har | | väsentlig betydelse för att bibehålla kontinuiteten i det öppna | | odlingslandskapet och skapar variation med en rikedom av olika | | naturtyper och arter som gynnas av hävden. Jordbruket kan dock | | genom negativ miljöpåverkan belasta ekosystemen och utarma den | | biologiska mångfalden och markens bördighet. Växtnäringsförluster| | (kväve, fosfor) från jordbruksproduktion bidrar till övergödning| | av vattendrag, sjöar och hav. Användning och hantering av bekämp-| | ningsmedel samt tillförsel av kadmium till miljön genom han- | | delsgödsel medför hälso- och miljörisker. | | Jordbruket kan därför sägas vara både en förutsättning för och en| | riskfaktor för en god miljö. Jordbruket har också en stor | | potential för recirkulation av energi och material och har därför| | möjlighet att spela en viktig roll i byggandet av ett | | långsiktigt hållbart samhälle. | | Inom jordbruket fortsätter arbetet med att miljöanpassa | | verksamheten, både nationellt och inom EU genom att påverka den | | gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen förfogar över en mängd| | åtgärdsförslag och lämpliga styrmedel för att genomföra dessa. En| | samlad redovisning planeras att föreläggas .| -------------------------------------------------------------------- Mål och åtgärder i jordbrukets miljöarbete Jordbruket är en av de sektorer som i stor utsträckning påverkas av EU via den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Detta präglar förutsättningar för framgång i arbetet med att miljöanpassa jordbruket. delar den kritik som riktats mot den nuvarande politiken, inte minst mot bakgrund av de negativa miljöeffekterna, och anser att det är angeläget med förändringar. Även i ljuset av en eventuell östutvidgning av den Europeiska unionen behöver den gemensamma jordbrukspolitiken förändras. En förändring av politiken kan också underlätta en miljöanpassning av det östeuropeiska jordbruket. En parlamentarisk utredning (Jo 1995:06) har uppdraget att förbereda en svensk position inför den framtida utformningen av CAP, bl.a. när det gäller miljöfrågorna. Vidare analyseras bl.a. i vilken utsträckning miljövillkor kan kopplas till produk-tionsstöd. Regeringen arbetar också inom EU med att få gehör för konstruktiva förslag om miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Om sådana förslag genomförs kan stor miljöeffekt uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Detta kan t.ex. gälla arbetet med att begränsa antalet godkända bekämpnings-medel liksom arbetet med att utarbeta strategier för användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. Regeringen arbetar också inom den på-gående regeringskonferensen (IGC) för att den gemensamma jordbruks-politiken (CAP) skall förses med ett miljömål, genom en ändring i grundtraktaten. Den svenska livsmedelspolitikens miljömål, som lades fast , är att slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och att minimera jordbrukets miljöbelastning på grund av växtnäringsläckage och använd-ning av bekämpningsmedel. Det är viktigt att odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden bevaras. Ett rikt och varierat odlingslandskap är av central betydelse för flora och fauna och för att stärka den genetiska mångfalden. Jordbruket skall således beakta behovet av en god miljö och en långsiktig hushållning med naturresurserna (prop. 1989/90:146). Dessa övergripande miljömål har i olika sammanhang bildat utgångspunkt för formulering av olika verksamhetsmål som skall fungera som ledstjärnor för sektorns miljöarbete. I möjligaste mån har målen gjorts mätbara och uppföljningsbara för att ge ett mått på i vilken utsträckning jordbruket miljöanpassas. När det gäller målen för den biologiska mångfalden har dessa preciserats i det svenska miljö-programmet för jordbruket. Inom pågår en systemstudie om det framtida jordbruket som kommer att presenteras . Studien kan komma att ge bättre underlag för att nå miljömålen. Miljöprogrammet, som genomförts i sin helhet, består av tre delprogram och innehåller åtgärder för att bevara biologisk mångfald, odlingslandskapets kulturvärden och ett öppet odlingslandskap, åtgärder inom miljökänsliga områden samt främjande av ekologisk produktion. Även information, utbildnings- och demonstrationsprojekt för jordbrukare och skogsägare med jordbruksmark omfattas. Miljöprogrammet har utformats i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 och medfinansieras till hälften från EG-budgeten. Totalt omfattar det befintliga miljöprogrammet . Intresset har varit störst för delprogrammen för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturvärden samt främjande av ekologisk odling. Särskilt stort var intresset för stödet för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer. Antalet ansökningar har överträffat prognosen och därmed budgeterade medel för åtgärden. För att uppnå målen med miljöprogrammet i sin helhet har därför en budgetbegränsning av stödet behövt göras. Regeringen har i årets budgetproposition (prop.1996/97:1) föreslagit att ytterligare avsätts av nationella medel (inklusive EU:s medfinansiering) till en utökning av miljöprogrammet som avser att stödja och stimulera vallodling p.g.a. dess miljöfördelar, bl.a. avseende växtnäringsläckaget och kretsloppsanpass-ning av jordbrukets driftsformer. Under förutsättning att miljöprogrammet utökas i enlighet med regeringens förslag kommer jordbrukets miljöprogram därmed att omfatta totalt . Ett förslag till svenskt program för skogsbruksåtgärder har överlämnats till för godkännande. Programmet, som har utformats i linje med miljömålet för jordbruket, skall bidra till att öka den biologiska mångfalden på inom slättbygder. Programmet, som löper , beräknas kosta inklusive EU:s medfinansiering. Det planeras att påbörjas . De miljöåtaganden som jordbrukare gör, inom ramen för miljöprogrammet eller skogsprogrammet, ersätts motsvarande den kostnad eller det inkomstbortfall som åtagandet innebär. Utöver sådana miljöersättningar (inklusive information och utbildning) används även miljöskatter på bekämpningsmedel och handelsgödsel som ekonomiska styrmedel. Därtill kommer försöks- och utvecklingsverksamhet, forskning samt lagstiftning. Ett andra åtgärdsprogram med syfte att minska risker för människa och miljö avslutades . Målet för programmet är att användningen av aktiv substans i bekämpningsmedel skall reduceras utifrån genomsnittet för perioden 1981- 1985. Prognosen för att målet skall nås verkar god. Ett nytt handlingsprogram för har redovisats till regeringen av och Kemikalieinspektionen. Målet har varit att belastningen från mänsklig verksamhet på haven ska minska . För jordbrukets del har gjort beräkningar som tyder på att växtnäringsläckaget har minskat jämfört med . Förslag till ytterligare åtgärder har presenterats av i samråd med . Frågan utreds vidare och slutliga förslag lämnas . En särskild utredare har tillsatts för att se på hur vattenfrågor kan behandlas och administreras avrinningsområdesvis. Utredningens resultat presenteras . Målsättningen är att av åkerarealen bör vara ekologiskt odlad . har presenterat en aktionsplan för hur målet ska nås. Odlingen nådde troligen . Goda möjligheter finns att målet nås genom marknadens ökade efterfrågan på ekologiskt odlade produkter, men också med hjälp av olika åtgärder som arealersättning inom jordbrukets miljöprogram, information och utbildning samt försöks- och utvecklingsverksamhet och forskning. har presenterat ett förslag till regelverk för ekologisk djurhållning på gemenskapsnivå. arbetar för att regelverket skall baseras på höga krav beträffande etik och djurmiljö. Målet om en 25-procentig reduktion av ammoniakavgången från jordbruket i södra och västra , baserat nivå, har inte nåtts. Reglerande åtgärder i syfte att minska avgången har trätt i kraft . Ytterligare beslutade åtgärder införs fram till . har i uppdrag att till utvärdera möjligheten att uppnå en reduktion i och slättbygder. har till följd av anslutningsfördraget med EU övergångs-bestämmelser om gränsvärde för kadmiumhalten i fosforgödsel. Undan-taget löper ut .