prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — krävs samverkansavtal eller vårdavtal med sjukvårdshuvudmannen för att privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster skall kunna etablera sig med tillgång till offentlig finansiering. Även ersättningssystemen och ersättningsnivåerna har diskuterats. överlämnade en särskild utredare betänkandet Den privata vårdens omfattning och framtida ersättningsformer (SOU 1996:91) till regeringen. Betänkandet remissbehandlas och regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga. Delegationen för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård (S 1995:10). Delegationen har i uppdrag att bedöma vårdutbudet vad gäller specialistläkare och sjukgymnaster i öppen vård i förhållande till de behov och resurser som finns. Delegationen skall verka för att underlätta samverkan mellan vård i olika driftsformer och följa de lokala samverkansorganens utveckling och funktion. Enligt direktiven skall arbetet pågå fram till utgången av . Prioriteringar inom hälso- och sjukvården har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1995:5) Vårdens svåra val. Utredningen har föreslagit vilka etiska principer som bör ligga till grund för prioriteringar inom hälso- och sjukvården samt riktlinjer för prioriteringar grundade på de etiska principerna. avser regeringen att förelägga en proposition om prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Enligt beslut har en reform som syftar till att förbättra de psykiskt stördas livssituation och öka deras möjligheter till gemenskap och delaktighet i samhället inletts . beslutade att godkänna regeringens förslag om ekonomisk reglering för (prop. 1995/96:72, bet. 1995/96:SoU8, rskr. 1995/96:65). Genom detta beslut läggs det fast hur kommunernas utökade åtagande vad gäller psykiskt störda skall finansieras. Vidare ges kommunerna inom ett landstingsområde möjlighet att lämna ekonomiska bidrag till varandra om det behövs för att jämna ut kostnaderna dem emellan. som har i uppdrag att följa upp Psykiatrireformen har lämnat en delrapport . Av rapporten framgår bl.a. att reformen har inneburit att i genomsnitt av psykiatrins resurser/verksamheter har förts över till primärkommunerna. Reformen har dock fördröjts bl.a. beroende på att de ekonomiska överenskommelserna mellan kommuner och landsting har dragit ut . I beslut om psykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94:SoU28, rskr. 1993/94:396) framgår att betalningsansvaret för psykiskt långtidssjuka bör utvidgas till att gälla även dem som vårdats inom psykiatrin vid återkommande tillfällen, sammanlagt eller mer . Regeringen gav i regleringsbrevet för /95 i uppdrag att lämna förslag om hur lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård borde utformas med anledning av beslut. har i en skrivelse som inkom till redovisat uppdraget (S94/7343/S). I skrivelsen anger att beslut inte skulle öka möjligheten för andra grupper psykiskt störda att få sina behov tillgodosedda. Det skulle dessutom medföra brister i de administrativa rutinerna. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (S 1995:11) för att utvärdera lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Kommittén skall i första hand behandla frågan om huruvida syftet med lagstiftningen har uppnåtts, bl.a. om användningen av tvångsvård, tvångsåtgärder samt konvertering har minskat i avsedd utsträckning och om patientens rättssäkerhet har stärkts. Utredningen skall slutredovisa sitt uppdrag . Utredning om vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (S 1995:06) med uppdrag att utreda vården och stödet till barn och ungdomar med psykiska problem. Utredningen skall bl.a. överväga och föreslå insatser för att förebygga uppkomsten av psykiska problem samt olika åtgärder för att förbättra samarbetet mellan hälso- och sjukvården och och även i förekommande fall mellan hälso- och sjukvården och andra samhällsinstanser. Utredningsarbetet skall vara slutfört vid utgången av . har avlämnat sitt betänkande Hälsodataregister - Vårdregister (SOU 1995:95) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har för avsikt att förelägga en proposition med anledning av betänkandet . Informationsteknik inom hälso- och sjukvården Regeringen har i sin proposition (1995/96:125) Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik föreslagit att Spri - - bör utveckla och samordna insatserna inom hälso- och sjukvården samt lämna förslag till finansiering. Regeringen har beslutat att ge Spri detta uppdrag. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté ( S 1995:14) med uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen. Målen skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning, sjuklighet och död. Utredningsarbetet kommer att påbörjas . Regeringen har förelagt en proposition (prop. 1995/96:228) med förslag om att en 18-årsgräns skall införas för inköp av tobak. En författninsreglering om en sådan åldersgräns föreslås träda i kraft . En särskild utredare har haft i uppdrag att utreda frågan om möjligheterna att införa förbud mot indirekt tobaksreklam och utforma förslag till lagreglering. Utredaren överlämnade sitt betänkande Indirekt tobaksreklam (SOU 1995:114) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att redovisa ett ställningstagande för . Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning (S 1994:05) för att göra en översyn av vissa frågor kring dopning. I uppdraget ingår att ta del av tillgänglig forskning om olika dopningsmedel och deras verkningar samt analysera och belysa det aktuella kunskapsläget på området. Ett betänkande kommer att överlämnas till regeringen . Regeringen har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta förslag till en omstrukturerad tandvårdsförsäkring som skall träda i kraft . Inriktningen skall vara att samtliga subventioner i försäkringen avskaffas med undantag för ett ekonomiskt stöd för vissa s.k. särskilda patientgrupper i samhället. Kemikalieinspektionen har avlämnat en rapport till regeringen med en utvärdering av hur avvecklingen av amalgamanvändningen inom tandvården fortgår. Rapporten kommer att remissbehandlas. Inom EU har en arbetsgrupp tillkallats för en översyn av som berör amalgam. Tandlagningsmaterial regleras i EG:s direktiv /42/EEG om medicintekniska produkter som trätt i kraft . Arbetsgruppen beräknas avlämna en rapport . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att göra en översyn av tandhygienistens arbetsuppgifter och kompetens. Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården beslutade att godkänna propositionen om Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården (prop. 1995/96:176, bet. 1995/96:SoU18, rskr. 1995/96:281). Den nya lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården samt ändringar i bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1985:125) träder i kraft . Lagstiftningen innebär bl.a. att enhetliga bestämmelser om tillsyn över hälso- och sjukvården införs. skall med undantag för den sjukvård som ges inom Försvarsmakten utöva tillsyn över all hälso- ch sjukvård oavsett driftsform. får vidare rätt att ta del av handlingar m.m. och erhålla upplysningar i behövlig utsträckning samt att inspektera verksamhet inom hälso- och sjukvården. Det införs också ett sanktionssystem gentemot den som bedriver hälso- och sjukvård. Lagstiftningen innebär vidare att regleringen av ledningsansvaret inom hälso- och sjukvården förändras. Det införs även ett krav på att hälso- och sjukvården skall utveckla och säkra kvaliteten i sin verksamhet. Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal Den av regeringen tillsatta utredningen om tillsyn över hälso- och sjuk- vårdspersonalen överlämnade sitt betänkande Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal (SOU 1995:147) . Förslaget har remissbehandlats. I betänkandet föreslås att en ny åtgärd - föreskrift om prövotid - skall kunna tillämpas i vissa situationer när legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal visat oskicklighet eller olämplighet i sin yrkesutövning. Vidare föreslås att det införs en bestämmelse om interimistisk återkallelse av legitimation i vissa allvarliga fall och att ges möjlighet att inrätta ett särskilt tillsynsregister över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringen avser att redovisa ett ställningstagande för . överlämnade sitt betänkande (SOU 1994:71) Intyg och utlåtanden som utfärdas av hälso- och sjukvårdspersonal i yrkesutövningen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att komma till rätta med vissa oklarheter och andra brister i gällande bestämmelser. Regeringen avser att redovisa ett ställningstagande . Inom har en promemoria om preskriptionsbestämmelser i lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område utarbetats. Promemorian innehåller överväganden och förslag om preskriptionsbestämmelsernas utformning. Promemorian remissbehandlas och remisstiden går ut . Utvärdering av smittskyddslagen m.m. Regeringen har beslutat om direktiv till en parlamentarisk kommitté (S 1996:07) med uppdrag att utvärdera smittskyddslagen (1988:1472). En sådan utredning har aviserats i propositionen (1995/96:23) om vissa ändringar i smittskyddslagen, m.m. I utredningens uppdrag ingår att bl.a. analysera olika åtgärder för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar och utvärdera bestämmelserna om tvångsåtgärder Kommitténs uppdrag skall redovisas före utgången av . (S 1994:01) har i uppdrag att göra en samlad översyn av principerna för legitimation och behörighet och mot bakgrund av översynen lämna förslag bl.a. i frågan om legitimation och behörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och närliggande områden. Kommitténs uppdrag skall redovisas före utgången av . beslutade att godkänna propositionen om patientskadelag m.m. (prop. 1995/96:187, bet. 1995/96:LU27, rskr. 1995/96:280). Den nya patientskadelagen (1996:799) träder i kraft . Lagen innehåller bestämmelser om rätt till patientskadeersättning och om skyldighet för vårdgivare att ha en patientförsäkring som täcker sådan ersättning. I en departementspromemoria (Ds 1996:13) Genetisk integritet, som upprättades inom , läggs förslag fram som innebär att det skall vara förbjudet för tredje part att efterfråga eller använda genetisk information eller resultatet av genetisk undersökning som hänför sig till annan person. Förslaget har remissbehandlats och avsikten är att regeringen i en proposition skall förelägga ett förslag i frågan. överlämnade en rapport till där det föreslås bl.a. att s.k. äggdonation skall tillåtas i . Rapporten har remissbehandlats. Vården i livets slutskede har i en skrivelse till förslagit att en utredning om vården i livets slutskede skall tillsättas. Enligt rådets förslag bör utredningen ges i uppdrag att behandla bl.a. frågor om livskvalitet och självbestämmande i livets slutskede. Bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården har överlämnat sitt betänkande Jämställd vård - olika vård på lika villkor. I betänkandet konstateras bl.a. att hälso- och sjukvårdens förmåga att anpassa bemötande och behandling efter kvinnors och mäns specifika behov har brister i många avseenden. Det saknas därutöver könsuppdelade kunskaper om effekter av olika vårdåtgärder. I betänkandet presenteras ett antal åtgärdsförslag som berör patientens ställning, forskning, utbildning, tillsyn, uppföljning och utvärdering samt sjukvårdshuvudmännens ansvarsområden. Betänkandet kommer att sändas ut på remiss. deltar genom medlemsskapet i EU i ett omfattande samarbete om frågor som rör eller har betydelse för hälso- och sjukvården. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att utarbeta en strategi för EU-arbete i frågor som gäller hälso- och sjukvård och folkhälsa. Arbetsgruppen kommer enligt sin nuvarande planering att lämna en rapport . för bioetik (CDBI) har lämnat ett förslag till konvention om bioetik. Frågan bereds av och ministerkommitté. Målet är att konventionen skall vara klar för ratificering . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde Hälsovård, sjukvård och social omsorg framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Sjukvårdsförmåner m.m.15 412 19 778 23 298 15 41915 63715 641 16 861 Bidrag till hälso- och sjukvård7561 3461 375 888 908 941 972 Insatser mot aids 173 273 290 211 151 156 161 Ersättning till Spri 27 43 43 30 30 30 30 Bidrag till WHO 33 66 66 33 33 34 35 Bidrag till WHO-enheten för rapport av läkemedelsbiverk- ningar 3 4 4 3 3 3 3 Bidrag till Nordiska hälsovårds- högskolan 18 26 26 17 17 17 17 Bidrag till psykiatriområdet85 594 707 593 386 0 0 190 195 221 166 113 111 114 69 132 128 90 97 98 101 7 15 15 10 11 11 11 av medicinsk metodik 14 29 30 22 24 16 16 15 32 33 25 23 24 25 Totalt för verksamhets- området 16 803 22 532 26 237 17 50717 43217 081 18 346 ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 15 412 000 1) 1995/96Anslag19 778 000 Utgiftsprognos23 298 000 därav 199615 419 000 1997 Förslag 15 637 000 1998 Beräknat15 641 000 1999 Beräknat16 861 000 1 Beloppen anges i tusental kr Området sjukvårdsförmåner omfattar till större delen sjukförsäkringens kostnader för vuxentandvård och läkemedel. Vidare omfattas ersättning för finansieringen av , ersättning för vissa vårdförmåner med anledning av EU- medlemskap, och socialförsäkringskonvention samt ersättning för viss sjukhusvård. Under anslaget finns tre anslagsposter; ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m, läkemedel samt tandvård. Tabell över utgifter för de olika anslagsposterna () Anslagspost 1995 1996 1997 1998 1999 Ers.till sjukvh.980 -370 -400 -400 -400 Läkemedel 12 409 13 625 14 100 15 Tandvård 2 414 2 164 1 937 1 000 1 022 Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Från denna anslagspost finansieras verksamheten vid , vissa sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden samt ersättning för viss sjukhusvård vid sjukhus enligt () förteckning. tillförs också de sjukhusvårdsavgifter som tas ut av förtids- och ålderspensionärer genom ett avdrag på utgående allmänna pensionsförmåner. Be- loppet uppgår till . Kostnaderna för vissa vårdförmåner i internationella förhållanden är föranledda av att det - som en följd av och EU- medlemskapet - lämnas ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen och till berörda länder. är skyldigt att följa förordning (EEG) 1408/71 om tillämpning av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och har beslutat att ersättning för dessa vårdförmåner skall lämnas till kommuner och landsting från sjukförsäkringen. Detsamma gäller även vårdkostnader med anledning av en överenskommelse om social trygghet eller sjukvårdsförmåner mellan och annan stat. Ersättning för vårdförmåner i internationella förhållanden Detta ersättningssystem med finansiering av vårdförmåner i internationella förhållanden genom sjukförsäkringen är resultatet av en överenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen och har fastlagts i förordning (1994:2053) om vissa ersättningar i internationella förhållanden till landsting och kommuner från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. När det gäller kostnader för vårdförmåner som uppkommit under en EES- eller EU-medborgares tillfälliga vistelse här i landet, s.k. turistvård, har enligt nämnda EG-förordning rätt att återkräva dessa hos behörig stat. För pensionärer med svensk pension och deras familjemedlemmar som är bosatta i ett EES- eller EU-land är skyldigt att till bosättningslandet betala ett schablonbelopp per pensionär och år enligt särskilda regler i förord- ning (EEG) 1408/71. På motsvarande sätt får ersättning från dessa länder för de pensionärer och deras familjemedlemmar som är bosatta i . Vad gäller uttag av sjukhusvårdsavgifter tillämpas olika avgiftssystem för pensionärer och övriga patientkategorier. För sistnämnda kategorier handhas debitering och uppbörd av dessa avgifter helt av sjukvårdshuvudmännen. När pensionärer får sjukhusvård tas avgift ut för varje enskilt vårdtillfälle genom försäkringskassornas och RFV:s försorg i form av ett avdrag på till den sjuke utbetalda pensioner från den allmänna försäkringen. Avgiften per vårddag skall utgöra en tredjedel av dessa pensioner före skatt, dock högst . För yngre pensionärer med hel förtidspension gäller särskilda regler. Individuell nedsättning av avgiften kan efter ansökan beviljas av i särskilda fall. För dem som inte är pensionärer handhas debitering och uppbörd av dessa avgifter av sjukvårdshuvudmännen. Även här gäller att den högsta avgift som får tas ut är per vårddag. Åtgärder har vidtagits för att så långt det är möjligt eliminera olikheterna vid tillämpningen, men det kan ändå uppkomma stora skillnader vid uttag av avgifter mellan pensionärer och övriga patienter vid jämförbara inkomster. Till följd härav har från regeringens sida framhållits det angelägna i att sjukvårdshuvudmännen även tar över administrationen av ålders- och förtidspensionärernas avgifter vid sjukhusvård. Frågan har behandlats vid de senaste årens s.k. Dagmaröverläggningar mellan staten och . Frågan utreds nu tillsammans med och utgångspunkten är att utforma ett för sjukvårdshuvudmännen bättre anpassat avgiftssystem än det nuvarande för berörda pensionärsgrupper. Inriktningen är att detta arbete skall leda fram till att en överenskommelse kan träffas med om att en överföring av administrationen skall ske tidigast . pågår en översyn (S 1995:16) av verksam- hetsinriktning, organisationsform och finansiering med anledning av att landstingen och kommunerna numera har ett gemensamt ansvar att tillhandahålla hjälpmedel. I direktiven till utredaren konstateras att det kan ifrågasättas om den nuvarande finansieringsformen för är lämplig vid ett utökat engagemang från kommunernas sida i institutets verksamhet. finansieras genom medel från sjukförsäkringen och storleken på dessa bestäms vid de årliga s.k. Dagmaröverläggningarna mellan staten och . Utredaren beräknas lämna förslag . Från anslaget bekostas samtliga delar av läkemedelsförmånen, dvs. prisnedsatta och kostnadsfria läkemedel, kostnadsfria förbrukningsartiklar, prisnedsatta speciallivsmedel samt avgiftsbefriade inköp av läkemedel inom systemet för skydd mot höga kostnader för inköp av prisnedsatta läkemedel och öppen sjukvård, det s.k. högkostnadsskyddet. Som verksamhetsmål för RFV har i fråga om läkemedelsförmånen för /95 gällt att pris- och kostnadsutvecklingen för prisnedsatta läkemedel bör begränsas. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på ett betydande anslagsöverskridande som till viss del berodde på den hamstringsvåg som inträffade på budgetåret när det blev känt att egenavgifterna på prisnedsatta läkemedel kraftigt skulle höjas . När det gäller de prisnedsatta läkemedlen har avgiftssystemet ändrats, avgifterna och egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet har successivt höjts och ett system med s.k. referenspriser för generiska läkemedel har införts, allt i syfte att dämpa utgiftsutvecklingen. Egenavgiften för inköp av prisnedsatta läkemedel är högst för det första och högst för varje ytterligare inköpt läkemedel. Egenkostnadstaket i högkostnadsskyddet är fr.o.m. samma tidpunkt lägst (prop. 1995/96:150, bet.1995/96:FiU10, rskr.1995/96:304). Flertalet landsting har dock beslutat att inte höja detta egenkostnadstak, vilket kan medföra att utgiftsminskningen av åtgärden inte blir den förväntade , men genom att det nya förmånssystemet förväntas träda i kraft bör utgiftsminskningen kunna realiseras. Orsakerna till den påtagliga utgiftsutvecklingen - bortsett från hamst- ringseffekter - är flera, men den fortsatta ökningen av volymen förskrivna läke- medel liksom att nya, dyrare och mer effektiva läkemedel förskrivs i allt större utsträckning är de väsentligaste. Till detta kommer att högkostnadsskyddet genom sin konstruktion är kostnadsdrivande. Det senaste årets betydande höjningar av egenavgifterna har lett till en kraftig ökning av antalet frikort och därmed fler avgiftsbefriade läkemedelsinköp med utgiftsökningar som följd. Besparings- effekterna av de företagna avgiftshöjningarna blev därför mindre än beräknat, vilket har varit en starkt bidragande orsak till att de budgeterade utgifterna för läkemedelsförmånen under /96 med största sanno- likhet kommer att överskridas. Utgiftsutvecklingen har dock varit mer dämpad än beräknat vilket kan tyda på att tidigare vidtagna åtgärder nu börjat ge effekt på läkemedelsinköpen. Regeringen har - vilket också aviserades i den ekonomiska vårpropositionen - förelagt en proposition om läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning (prop. 1996/97:27) vilken i allt väsentligt bygger på resultatet av den översyn av läkemedelsförmånen som Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) genomfört på regeringens uppdrag och som redovisats i delbetänkandet Reform på recept (SOU 1995:122). I propositionen föreslås bl.a. att läkemedelsförmånen separeras från andra förmåner i samband med behov av hälso- och sjukvård och att förmånen skyddar mot höga sammanlagda kostnader i stället för att som subventionera alla enstaka läkemedelsinköp över en viss summa. Vidare föreslås som ett led i reformeringen av förmånssystemet att en överföring sker av kostnadsansvaret för den nya läkemedelsförmånen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen . Den s.k tandvårdsförsäkringen omfattar alla försäkrade fr.o.m . Barn och ungdom har rätt till avgiftsfri tandvård genom landstingens försorg. Vuxna patienter betalar en självrisk på per behandlingsperiod innan försäkringen inträder. Behandlingskostnader överstigande enligt den av regeringen fastställda tandvårdstaxan ersätts t.o.m. , och för behandlingskostnader härutöver. Ersättning lämnas under förutsättning att tandläkaren är ansluten till försäkringen. Tandvårdsförsäkringen har varit föremål för ett omfattande förändringsarbete . Det nuvarande systemet har i princip gällt sedan tandvårdsförsäkringens tillkomst och har med hänsyn till den allt bättre tandhälsosituationen för större delen av befolkningen ansetts vara föråldrat, eftersom det är inriktat på att ersättning skall lämnas endast för de åtgärder som utförs. Systemet är således genom sin prestationsinriktning kostnadsdrivande. För att dämpa och reducera utgifterna har, i avvaktan på ett slutförande av förändringsarbetet, subventionsnivåerna i ersättningssystemet ändrats, bl.a. genom införande av en självrisk som uppgår till . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på ett visst underskridande, vilket till stor del torde bero på att införandet av självrisken i praktiken fått större budgeteffekt än vad som beräknats som en följd av att många försäkrade skjuter fram sina tandvårdsbesök. Den förra regeringen förelade förslag om en förändrad tandvårdsförsäkring. Den främsta nyheten i förslaget var införande av premietandvård som ett alternativ till gällande åtgärdstaxa. godtog inte förslaget, utan ansåg att regeringen borde återkomma till med ett nytt förslag där de synpunkter som framförts angående i första hand systemet med premietandvård beaktades. Efter kompletterade utredningsarbete på nämnda område överlämnade regeringen i början av innevarande år prop. 1995/96:119 Reformerad tandvårdsförsäkring. Propositionen - som i huvudsak byggde på det tidigare förslaget och innehöll förslag om premietandvård - återkallades emellertid av regeringen sedan det framkommit att den inte hade tillräckligt stöd i . Med hänsyn till den uppkomna situationen och det besvärliga statsfinansiella läget aviserade regeringen i sin ekonomiska vårproposition (prop.