prop · GK0395 · 1997-01-01 00:00:00 — Den relativt sett högre omsättningen än enligt tidigare antagaganden som kan förutses för , skall användas för att genomföra omstruktureringen på ett så gynnsamt sätt som möjligt men också för att ekonomiskt konsolidera bolaget. Som underlag för regeringens ställningstagande till de finansiella förutsättningarna för AmuGruppen AB:s fortsatta verksamhet, och behov av eventuellt ytterligare kapitaltillskott, har AmuGruppen presenterat en företagsanalys inkluderande bl.a. resultatprognos för samt finansiell plan med känslighetsanalyser för verksamhetsåren 1997, 1998 och 1999. Underlaget för AmuGruppens prognoser bygger på förutsättningen att den totala omfattningen av den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen uppgår till ca . Utifrån förutsättningarna i det valda handlingsalternativet och den marknadsanalys som genomförts bedöms att bolaget kan försvara sin marknadsandel på av den totalt upphandlade arbetsmarkandsutbildningen. Bolaget skulle därigenom uppnå en sammanlagd långsiktig omsättningsnivå på . Baserat på indikationer från länsarbetsnämnderna bedömer AmuGruppen att det finns goda möjligheter att uppnå en högre marknadsandel. Det innebär att de sammanlagda intäkterna i grundscenariot för antas komma att uppgå till och för till . I känslighetsanalyser har AmuGruppen även belyst scenarion där intäkterna för och endast antas uppgå till , dvs. motsvara den långsiktigt bedömda intäktsnivån. Enligt AmuGruppens grundscenario, vilket beaktar det beslutade kapitaltillskottet om , prognostiseras att bolagets egna kapital per uppgår till . Det egna kapitalet motsvarar härvid en soliditet på . Även om osäkerheten i flerårsprognoser, särskilt inför en omfattande omstrukturering, är stor så visar känslighetsanalyser att AmuGruppens eget kapital, efter det erhållna kapitaltillskottet om 600 miljoner, är tillräckligt för att klara även en viss nedgång i intäkterna från den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen. har fortlöpande deltagit i arbetet med underlaget för regeringens bedömning. I slutskedet av detta arbete har understrukit att man för att ge bolaget bästa möjliga kvalitativa förutsätt- ningar för omstruktureringen och fortsatt verksamhet skulle behöva ytterligare kapitaltillskott från ägaren (staten). Denna bedömning grundar sig på en osäkerhet om omfattningen på arbetsmarknadsutbildningen samt eventuella kostnader för personalpolitiska åtgärder, framför allt avtalspensioneringar i samband med omstruktureringen. har dock uttalat sig vara införstådd med att något ytterligare ägartillskott för dessa ändamål inte kan tillföras bolaget. -------------------------------------------------------------------- | Sammanfattning | | | | Regeringen bedömer att det även framgent kommer att finnas ett | | stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Ett till sin | | omfattning grundläggande behov av denna typ av utbildning finns | | oberoende av svängningar i konjunkturen. | | Det är regeringens bedömning att AmuGruppen AB:s verksamhet | | även fortsättningsvis skall bedrivas i aktiebolagsform med | | staten som ägare. Bolaget skall även fortsättningsvis drivas i | | form av en sammanhållen koncern. | | Regeringen bedömer att AmuGruppen AB:s verksamhet bör | | anpassas till att omfattningen för den upphandlade arbetsmark- | | nadsutbildningen minskats. Detta innebär en omfattande | | avveckling av personal och lokaler. Bolaget måste också | | organisera verksamheten så att en ökad flexibilitet och därmed | | minskad affärsrisk uppnås. | | Regeringen bedömer att ytterligare ägartillskott inte är nödvän-| | digt. De kostnader som fortsättningsvis uppstår i samband med | | omstruktureringen av bolaget bör kunna hanteras med de medel | | som genereras i verksamheten samt med eget kapital. 5.1 Bolagets utveckling och orsakerna till nuvarande svårigheter Som en följd av minskade anslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas omfattningen på arbetsmarknadsutbildningen att minska kraftigt . Den situation som AmuGruppen nu befinner sig i är i hög grad en följd av denna minskning. Men det besvärliga läget beror också på tidigare brister i styrningen av bolaget. Ägarens krav på verksamheten har inte uttryckts tillräckligt tydligt och preciserade krav på verksamheten eller den ekonomiska lönsamheten har inte ställts. Detta har medfört att bolaget under det första verksamhetsåret inte hade tydliga mål för verksamheten och att någon enhetlig strategi inte fanns. Staten har ofta kritiserats för att vara otydlig och passiv i sin ägarroll. Inom pågår ett arbete i syfte att säkerställa en samsyn i utövandet av en aktiv ägarroll. En sådan mer aktiv och tydlig ägarroll kommer framöver att prägla statens framtida agerande avseende AmuGruppen. Ägaren kommer att kontinuerligt följa verksamhetens utveckling och att vid bolagstämmor framföra ägarens syn på verksamhetens inriktning, organisation och lönsamhet m.m. I samband med bolagiseringen ansågs det väsentligt att AmuGruppen skulle uppnå ökad flexibilitet i verksamheten. Som en strategi för att öka flexibiliteten skulle de fasta personella resurserna i koncernen begränsas och kompletteras med flexibla resurser i form av visstidsanställda, konsulter etc. Ett stort antal personer som sades upp i samband med bolagiseringen blev på så sätt kvar som tillfälligt anställda eftersom efterfrågan på utbildning förblev god . När det arbetsrättsligt inte var möjligt att ytterligare förlänga visstidsanställningarna kom ett stort antal medarbetare att åter bli tillsvidareanställda. En tydlig strategisk målbild av efterfrågan på och därmed av behovet av personal fanns inte. Det nya bolagets ledning och styrelse satsade mycket hårt på att minska AmuGruppens ensidiga beroende av arbetsmarknadsutbildningen genom att snabbt försöka bryta sig in på företagsutbildningsmarknaden. Ledningens prognoser var här mycket optimistiska. Bolaget investerade väsentliga belopp i att bygga upp en säljkår och i marknadsföring. Svårigheterna att bygga upp en stark marknadsposition inom företagsmarknaden underskattades och AmuGrup- pen har inte uppnått de resultat som eftersträvades. Den vid bolagiseringen valda strukturen med dotterbolag har inneburit problem av olika slag. Den ekonomiska redovisningsmodellen på koncernnivå var inte möjlig att använda som styrmedel. Strukturen med dotterbolag med geografisk grund har inneburit svårigheter att forma projekt som sträcker sig över bolagsgränser. Detta har haft negativa konsekvenser för bolagets förmåga att öka marknadsandelarna inom företagsmarknaden särskilt med avseende på rikstäckande företag. Koncernens administrativa kostnad har också varit mycket stor, av personalen har arbetat med icke utdebiterbara arbetsuppgifter. Bolaget har aktivt arbetat för att komma tillrätta med de brister som fanns inom koncernen. En intern arbetsgrupp fick efter delårsbokslutet i uppdrag att utforma ett åtgärdspaket. Som ett resultat av detta infördes anställningsstopp för att få bukt med kostnadsökningarna. behandlade bolagets styrelse det strategidokument utifrån vilket förändringsarbetet påbörjades . 5.2 Behovet av arbetsmarknadsutbildning AmuGruppen AB:s roll och möjligheter måste vägas mot bedömningen av framtida behov av och resurser till arbetsmarknadsutbildning. Här måste hänsyn tas inte bara till utbildningens omfattning utan också till dess inriktning. Kvalitetsaspekter, verkningsgrad och tillgänglighet måste också ligga till grund för ett ställningstagande. För att undvika s.k. flaskhalsar i produktionen är industrin i hög grad beroende av att vid konjunkturförändringar snabbt kunna rekrytera personal med rätt kompetens. Det är därför angeläget att identifiera framtidens bristyrken och att säkerställa att utbildningsanordnare finns att tillgå. Detta ställer stora krav på AMV men också på utbildningsanordnarnas framförhållning, metodutveckling och flexibilitet. Utbildningsbehovet skall i första hand tillgodoses inom det reguljära utbildningsväsendet men arbetsmarknadsutbildningen är en viktig och nödvändig resurs för att tillgogodose utbildningsbehovet av vuxna. Arbetsmarknadsutbildningen har vidare en uppgift som är fördelningspolitisk genom att stödja personer med en svag ställning på arbetsmarknaden. Det kan gälla invandrare eller personer som har fått ett arbetshandikapp och därför behöver omskolning. Det är dessutom viktigt oavsett konjunktur att arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden fortsätter. Inte minst gäller detta personer som blivit eller som riskerar att bli arbetslösa genom den snabba omställning som skett inom den offentliga sektorn och inom vissa delar av industrin. Här är arbetsmarknadsutbildningen ett viktigt instrument för att bredda kvinnors och mäns yrkesval. Det är vidare viktigt att utbilda för framtida arbetsmarknadsbehov och att fortsätta kompetensutveckla personal för att klara av den snabba teknikutveckling som sker. Arbetsmarknadsutbildningen är delvis konjunkturberoende vilket under 1990- talet avspeglats i den stora variationen i omfattningen på utbildningen. Utbildningsföretagen har tvingats att snabbt anpassa lokaler och antal anställda till förändrade villkor. Bristen på långsiktigt planeringsunderlag och den hårdnande konkurrensen i samband med en minskad omfattning på arbetsmarknadsutbildningen har inverkat menligt på utbudet av utbildningsanordnare. Framförallt mindre utbildningsföretag har haft svårt att överleva och många har också övergett denna marknad. Regeringen bedömer att det även framgent kommer att finnas ett stort behov av arbetsmarknadsutbildning. Ett till sin omfattning grundläggande behov av denna typ av utbildning finns oberoende av svängningar i konjunkturen. Utöver detta grundläggande behov påverkas sedan omfattningen på utbildningen av konjunkturläget. Regeringen betonade i den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) att arbetsmarknadsutbildningen främst skall vara yrkesinriktad och leda till ett arbete. Stora delar av den yrkesinriktade utbildningen, exempelvis den industritekniska utbildningen, kräver stora investeringar i maskiner och annan utrustning. Detta sammantaget med den kraftiga variationen i efterfrågan har begränsat antalet utbildningsanordnare inom området. En ökad långsiktighet i planeringen samt i upphandlingen av utbildning skall därför eftersträvas. 5.3 Kvalitet och upphandling Arbetsmarknadsutbildning är den dyraste arbetsmarknadspolitiska åtgärden som AMV kan använda för en arbetslös. Arbetsmarknadsutbildning är den åtgärd som AMV fullt ut kan styra utifrån de mål som statsmakterna fastställer. Det är därför av stor vikt att resultaten av arbetsmarknadsutbildningen noggrant analyseras. Vid valet av arbetsmarknadsutbildning och i nästa led valet av utbildningsanordnare bör enligt regeringens mening följande aspekter gälla. * Utbildningsproducenten måste hålla en god kvalitet på utbildningen, dvs. kunna erbjuda en god pedagogisk standard på undervisningen samt arbeta med såväl nya som gamla tekniker. måste kvaliteten och det pris utbildningsproducenten begär, vägas i hop i den samlade bedömningen. * Utbildningsproducenten skall arbeta långsiktigt och kunna göra korrekta marknadsbedömningar och utifrån detta kunna erbjuda relevant utbildning. * Utbildningsanordnaren skall kunna erbjuda konkurrensmässiga priser på utbildningen. * Utbildningsanordnaren bör ha ett väl utbyggt kontaktnät med företag, branscher och arbetsmarknadens parter. * Utbildningsanordnaren måste kunna göra korrekta och relevanta utvärderingar för att kunna utveckla sina utbildningar samt att visa effektiviteten i utbildningen. En sådan form av effektivitetsanalys är att visa placeringsgraden efter avslutad utbildning, dvs. hur många som fått arbete efter avslutad utbildning. * Utbildningsanordnaren måste ha en flexibilitet för att öka respektive minska på omfattningen av viss utbildning utifrån konjunkturläget och efterfrågan på marknaden. * Utbildningsanordnaren skall i högsta möjliga mån kunna erbjuda en god geografisk täckning i . * Utbildningsanordnaren bör ha en sådan kunskap om kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden att utbildningen planeras utifrån att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. 5.4 AmuGruppen AB:s framtida roll Även om arbetsmarknadsutbildningen i sig är en del av den konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiken finns ett grundläggande behov av kvalificerad yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadssutbildningen oavsett konjunkturläge. AmuGruppen har i kraft av sin storlek och dominans inom ett antal yrkesutbildningsområden en särställning bland utbildningsföretagen. Regeringen bedömer det inte som möjligt att övriga verksamma konkurrenter har tillräcklig utbildningskapacitet för att täcka det behov av utbildning som finns inom dessa områden. har varit ett viktigt verktyg inom arbetsmarknadspolitiken och bör även vara så, förutsatt att bolaget bedriver en effektiv verksamhet. AmuGruppen fyller en viktig funktion som brygga mellan det reguljära utbildningssystemet och näringslivets behov av kompetent arbetskraft. Verksamhetens omfattning samt närheten till branscher och parter innebär att AmuGruppen har en ingående kunskap om efterfrågan på och utbud av yrkeskunnig arbetskraft inom ett större antal branscher ned på länsnivå. Denna kunskap bör, som ett komplement till det underlag som tas fram av AMS, kunna utnyttjas av ägaren för att identifiera nuvarande och framtida bristyrken. AmuGruppen bör vidare kunna ha en roll i att i viss mening "utveckla marknaden". Här är samverkan mellan marknadens aktörer, arbetsmarknadens parter och intressenter en väsentlig utgångspunkt. För att bättre kunna möta snabba förändringar i efterfrågan på kompetens krävs att de samlade utbildningsresurserna utnyttjas bättre och att ny teknik exploateras snabbare. Exempelvis kan en lokal produktionssamverkan med kommun och näringsliv inom ett antal områden öka flexibiliteten. Denna samverkan kan t.ex. ske med gymnasieskolan, Komvux och industriella utvecklingscentra (IUC). En sådan samverkan bör leda till ett mer kostnadseffektivt utnyttjande av de samlade utbildningsresurserna. Vidare kan man för komplexa utbildningsinsatser etablera samarbetskonsortier för enskilda projekt. AmuGruppen bör, inom de yrkesinriktade ämnena, även kunna spela en väsentlig roll som komplement till i första hand Komvux i samband med kommunernas satsning på . Regeringen har övervägt och bedömt ett antal olika handlingsalternativ avseende bolagets framtid. De olika alternativen har även innefattat olika tänkbara verksamhetsformer. Det är regeringens bedömning att AmuGruppen AB:s verksamhet även fortsättningsvis skall bedrivas i aktiebolagsform med staten som ägare. Regeringen bedömer att de skäl som i utredningen om bolagiseringen angavs för en bolagsbildning fortfarande gäller. Bolaget skall även fortsättningsvis drivas i form av en sammanhållen koncern. Staten har ett ansvar för att en tillräcklig utbildningskapacitet finns att tillgå för att fylla behoven av arbetsmarknadsutbildning. Staten har därför ett stort intresse av att nya aktörer kommer in på denna marknad. En omvandling av till myndighet skulle inte främja en sådan utveckling. En klar ökning av antalet aktörer har också skett under AmuGruppens bolagstid, vilket är positivt. I den nämnda sysselsättningspropositionen anges att yrkesinriktad utbildning som leder till arbete skall prioriteras. har av marknaden för industriteknisk utbildning. För att bedriva yrkesinriktad utbildning med teknisk och industriell inriktning krävs stora investeringar. Denna typ av utbildning är särskilt känslig för en minskad efterfrågan. Det är svårt för utbildningsanordnaren att finna alternativ användning för maskiner och lokaler och stilleståndskostnaderna blir därför stora. Av dessa skäl är antalet anordnare av industriteknisk utbildning begränsad och det är inte troligt att ny kapacitet av tillräcklig omfattning kommer att kunna byggas upp . En ambition om basomfattning och långsiktighet i upphandlingen bör dock leda till fler aktörer inom området. har enligt beslut ett ansvar för att tillgodose behoven av yrkesinriktad utbildning över hela landet. Ett av statens starkaste ägarmotiv för bolagiseringen var att garantera en infrastruktur över hela landet för att uppfylla kraven på en flexibel arbetsmarknadsutbildning. I det läge som råder med en minskad omfattning på den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen måste naturligtvis kravet på nationell täckning balanseras mot kravet på en sund ekonomisk utveckling för bolaget. Det är inte möjligt att på företagsekonomiska grunder driva reguljär verksamhet på orter där efterfrågan är låg. bör dock även fortsättningsvis ha verksamhet med god spridning över landet. En mer flexibel organisation av verksamheten ger förutsättningar att snabbare anpassa sig till en föränderlig efterfrågan även beträffande förläggning av utbildning. Genom att öka användning av underleverantörer bör bolaget snabbt kunna starta verksamhet där efterfrågan finns. Den nya informationstekniken (IT) ger också nya möjligheter till ökad tillgänglighet genom distansundervisning i olika former. Samarbete med andra aktörer ger också en möjlighet att tillgodose kraven på en flexibel arbetsmarknadsutbildning. har genom sin roll som arbetsmarknadspolitiskt instrument och största utbildningsanordnare även fått ta på sig ett ansvar som "bälg" i systemet för arbetsmarknadsutbildning. När arbetsmarknadsutbildningen låg på absolut topp , deltog över 100 000 människor i sådan utbildning och AmuGruppens industritekniska utbildning drevs på många orter i treskift. För att klara efterfrågetrycket och tillfredsställa ägarens dåvarande krav på omfattningen av utbildningen kontrakterades nya lokaler och betydande summor investerades i ny utrustning. Antalet anställda växte från ca 3 600 vid bolagsbildningen till ca 5 1995. Den nedgång i omfattning som ägt rum och som kraftigt accentueras kräver en kraftig och kostsam ned- dragning av verksamheten. De historiska erfarenheterna av att ha byggt upp en alltför stor fast organisation, när sedan omfattningen upphandlad arbetsmarknadsutbildning minskas eller är osäker är således inte goda. Känslighetsanalyserna säger också att svårigheterna att agera "bälg" är större när basomfattningen är mindre. Arbetsmarknadspolitiken är i sig konjunkturberoende. Även arbets- marknadsutbildningen måste kunna vara det och är det i stor utsträckning. Datautbildning, individutveckling och en stor del av tjänstemannautbildningarna är förhållandevis lätta att öka eller minska i omfattning. Samma förhållande gäller dock inte för den investeringstunga industritekniska utbildningen. En minskad upphandling inom detta område är förenad med stora kostnader orsakade av outnyttjade maskiner och lokaler. En neddragning inom området, med åtföljande utförsäljning av utrustning och avveckling av personal, medför en uppenbar risk att tillgången till industriteknisk utbildning för är begränsad. För att säkerställa samhällets behov krävs här en uttalad långsiktighet för den planerade upphandlingen. En sådan långsiktighet skulle också medföra att fler aktörer vågade sig in i denna marknad och att "bälgen" på så sätt skulle öka i omfång. 5.6 Anpassningen av verksamheten Regeringen bedömer att åtgärder bör vidtas för att anpassa verksamheten till en minskad omfattning på den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen. Detta innebär en omfattande avveckling av personal och lokaler. Bolaget måste också organisera verksamheten så att en ökad flexibilitet och därmed minskad affärsrisk uppnås. Fortsatta ansträngningar måste göras för att öka efterfrågan på den utbildning som har små försäljningsvolymer.Det är vidare angeläget att utnyttjandet av fasta resurser i form av lokaler och maskinutrustning kan öka. Genom inriktningen på det omstruktureringsarbete som påbörjats inom bolaget bör behovet av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning tillgodoses som de företagsekonomiska målen kan uppnås. Det är regeringens bedömning att den påbörjade omstruktureringen och därtill hörande avvecklingen skall fullföljas. Regeringen bedömer vidare att bolagets analys och planering kan ligga till grund för inriktningen av det fortsatta omstruktureringsarbetet. Mot bakgrund av den av AmuGruppen presenterade företagsanalysen bedömer regeringen att den erforderliga omstruktureringen av verksamheten kan utan ytterligare kapitaltillskott. De framtida utgifter som omstruktureringen medför bör kunna bestridas med de medel som genom tidigare erhållet kapitaltillskott kan reserveras bokslut, och med de medel som verksamheten prognistiseras generera. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar /97:95 Omstrukturering av .