prop · GK03120 · 1997-01-01 00:00:00 — Den särskilde rapportörens verksamhet har i stort sett inte fått några medel från FN:s reguljära budget utan är beroende av extrabudgetära bidrag från medlemsländerna, från bl.a. , övriga nordiska länder, , , och . har medverkat till att en resolution antagits av FN:s sociala med syfte att stärka det politiska stödet för och de finansiella resurserna till handikappaktiviteterna. Resolutionen ger ett starkt stöd för det arbete som FN:s särskilde rapportör utför. I resolutionen rekommen- deras FN:s Ekonomiska och Sociala Råd att förlänga den särskilde rapportörens mandat (1998-2000). Enligt regeringens bedömning är det angeläget att den svåra ekonomiska situation som FN nu befinner sig i inte får försvåra eller försena arbetet för personer med funktionshinder och förverkligandet av . Regeringen kommer att stödja den särskilde rapportörens arbete och aktivt verka för att handikappfrågornas ställning stärks inom hela FN-systemet, d.v.s. inom och i t.ex. UNDP, , , WHO och . ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |Sidas bistånd inom handikappområdet har bidragit till| |att förbättra förhållandena för personer med| |funktionshinder. Sida bör vidareutveckla detta arbete.| |gör Sida en översyn av biståndet inom| |handikappområdet. Det är angeläget att denna översyn| |inriktas på att få till stånd en koncentration och| |integration av insatserna för att få största möjliga| |effekt av befintliga resurser. Sida har under , bl.a. med hänvisning till FN:s världsaktionsprogram på området, verkat för att integrera insatser till förmån för funktionshindrade personer i sin biståndsverksamhet. Insatserna har inriktats på förebyggande åtgärder och rehabilitering; särskilt s.k. Community Based Rehabilitation (CBR). Sidas insatser omfattar bl.a. människor som skadats till följd av väpnade konflikter och människor med psyko-sociala skador. Sida stöder såväl globala insatser, genom , UNDP:s handikapprogram och SHIA, som medicinska forskningsprogram i bl.a. , , och på . Dessutom finansierar Sida flera mindre bilaterala insatser inom ramen för hälsobiståndet bl.a. i , och /och ger bidrag till CBR-projekt genom svenska enskilda organisationer i bl.a. , , och . Sida gör en översyn av sitt bistånd på handikappområdet. Två viktiga utgångspunkter i detta arbete är integration och koncentration. Syftet är att med begränsade administrativa och ekonomiska resurser, integrera arbetet inom handikappområdet i biståndet i stort och begränsa antalet mottagarländer. ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |Handikappolitiken skall också i fortsättningen vara en| |nationell angelägenhet i vårt land och en del av den| |välfärdspolitiken. Arbetet inom handikappområdet på| |gemenskapsnivå bör inrikta sig på erfarenhets- och| |informationsutbyte mellan medlemsländerna och på frågor| |som rör införlivandet av handikappaspekter i gemen-| |skapens egna politikområden. Den svenska Helios-| |kommittén skall i fortsättningen fungera som en sam-| |rådsgrupp för handikappfrågor inom Europasamarbetet. EG| |saknar tydlig kompetens på handikappområdet. Samarbetet| |som direkt rör personer med funktionshinder har fram| |t.o.m. skett genom det s.k.| |, som var EU:s handikapprogram.| |Programmet byggde i stor utsträckning på erfarenhets-| |och informationsutbyte mellan medlemsstaterna.| |har deltagit fullt ut i programmet | |1995. För att samordna aktiviteter med| |anledning av tillsatte| |regeringen en svensk .| |Kommitténs uppgift var att bereda, samordna och| |informera om de svenska insatser som skulle komma att| |genomföras inom programmet samt att vara ett rådgivande| |organ till regeringen. Kommittén bestod av| |representanter för olika departement, myndigheter,| |samt handikapporganisa-| |tionerna. EU:s har upphört och| |någon omedelbar fortsättning planeras inte. | | Visst samarbete inom handikappområdet sker också med| |stöd av medel inom ramen för Europeiska socialfonden.| |Employment är ett s.k. gemenskapsinitiativ inom ramen| |för Europeiska socialfondens mål 3-program. Syftet är| |att genom utvecklingsprojekt, som genomförs i sam-| |arbete med andra medlemsländer, förbättra möjligheterna| |till arbete för personer med funktionshinder, utsatta| |grupper och ungdomar samt att uppnå jämställdhet på| |arbetsmarknaden mellan kvinnor och män. Delprogrammet| |Horizon har direkt inriktning på personer med| |funktionshinder och deras möjligheter till| |sysselsättning. deltar med en rad projekt i| |detta delprogram. | | Handikappfrågorna behandlas också inom ramen för olika| |sakområden. | | Det finns ca 40 miljoner människor inom EU som har| |ett funktionshinder. Många av de beslut som genomförs på| |gemenskapsnivå berör i hög grad personer med| |funktionshinder. Det är därför angeläget att åtgärder| |vidtas på denna nivå för att behovet av tillgänglighet,| |delaktighet och lika möjligheter för funktionshindrade| |skall kunna tillgodoses. Regeringen aktualiserade av| |denna anledning handikappfrågorna i sin skrivelse till| |inför . (skr| |1995/96:30). | | Regeringen säger där följande: | | | | "För att det skall vara en reell möjlighet också för| | människor med funktionshinder att tillgodogöra sig| | vinsterna med den inre marknadens fyra friheter| | är det viktigt att handikappfrågorna uppmärksammas| | vid regeringskonferensen. Handikappaspekterna bör| | enligt regeringens mening beaktas i alla| | relevanta EG-beslut utan att EG får kompetens att| | lagstifta om handikappolitik." | | | |instämde i regeringens uppfattning och| |utrikesutskottet ställde sig i sin tur bakom| |socialutskottets yttrande. | | Då handikappfrågorna har behandlats på| |regeringskonferensen har verkat för olika| |förslag med ovanstående inriktning. kommer också| |i fortsättningen att agera utifrån dessa utgångspunkter.| | har således haft ambitionen att inom EU| |arbeta för att funktionshindrade personer behov| |beaktas när gemenskapen fattar beslut inom ramen för| |fördraget som medlemsstaternas rätt att själva| |utforma handikappolitiken respekteras fullt ut. | | har också aktivt arbetat för att FN:s| |standardregler för att tillförsäkra människor med| |funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet skall| |vara vägledande för arbetet med handikappfrågor på| |gemenskapsnivå samt agerat till förmån för ökad| |representation av funktionshindrade personer i EU-| |samarbetet. | | antog och företrädarna| |för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, en| |resolution om lika möjligheter för personer med| |funktionshinder (97/C 12/01). Resolutionen är i| |princip ett ställningstagande för att i unionen och| |dess medlemsstater arbeta efter de principer som| |fastställts i . Rådet uppmanar också| |i resolutionen medlemsstaterna att integrera| |handikappfrågorna i alla relevanta politikområden.| |Resolutionen kan ses som ett led i en europeisk| |strategi på handikappområdet. | | Enligt regeringens bedömning har den svenska| |varit ett bra instrument för| |erfarenhetsutbyte och information mellan berörda| |departement, myndigheter, handikapporganisationer| |m.fl. En samsyn på handikappfrågorns hantering på| |gemenskapsnivå håller på att växa fram. Kommitténs arbete| |har dock varit tidsbegränsat och avsett enbart EU:s| |handikapprogram. Enligt regeringens uppfattning bör| |kommittén fortsätta sitt arbete som en samrådsgrupp för| |handikappfrågor inom Europasamarbetet. Regeringen har| |därför genom beslut förlängt kommitténs| |arbete t.o.m. . | | | | | | | |13 | | | | ? är samhällets centrala organ inom hjälpmedelsområdet. Det övergripande målet för institutets verksamhet är att medverka till att öka livskvalitén för personer med funktionshinder genom bra hjälpmedel och ökad tillgänglighet i samhället. centrala uppgift att samordna och främja forskning och utveckling anges i propositionen (1996/97:5) Forskning och samhälle. drivs av landstingen och staten gemensamt. Institutets rättsliga ställning är dock oklar. Ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel för den dagliga livsföringen och hjälpmedel för vård och behandling var t.o.m. i princip samlat hos landstingen. Genom Ädelreformen fick kommunerna ansvar för viss sjukvård och därmed också ansvar för att tillhandahålla hjälpmedel för personer med funktionshinder. Kommunernas åtaganden varierar mellan olika delar av landet beroende på vilka överenskommelser som träffats med landstingen. Totalt sett anses kommunerna numera svara för mer än hälften av den hjälpmedelsförsörjning som sker enligt hälso- och sjukvårdslagen. Mot bakgrund av de ovan nämnda förändringarna i ansvarsfördelningen inom hjälpmedelsområdet tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor rörande (Dir.1995:161). Huvuduppgiften var att pröva vilka förändringar som borde genomföras i fråga om institutets verksamhet, organisationsform och finansiering med anledning av att landstingen och kommunerna numera har ett gemensamt ansvar för att tillhandahålla hjälpmedel. Utredaren överlämnade betänkandet hjälpmedel och ökad livskvalitet (SOU 1996:174). Utredaren föreslår ingen förändring av uppgifter. En tydligare organisatorisk form föreslås genom att en ideell förening bildas av staten, och som huvudmedlemmar och finansiärer. Ett andrahandsalternativ finns som innebär att institutet tills vidare drivs enbart av staten och . Förslaget har remissbehandlats. Regeringen avser att senare lägga förslag till om framtida verksamhet, organisation och ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |Frågan om en nationell samordningskommitté i| |handikappfrågor bör bedömas av den särskilde utredare som| |avses tillkallas för att utvärdera| | | |. I för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet tas frågan om nationella samordningskommittéer upp. I regel nummer 17, som handlar om samordning, sägs bl.a. att staterna är ansvariga för att nationella samordningskommittéer eller liknande organ inrättas, som säkerställer att handikappfrågorna samordnas. Handikapporganisationerna föreslås få ett betydande inflytande i en sådan kommitté. Ett samordningsorgan av den karaktär som beskrivs i FN:s standardregeler finns inte i . Den statssekreterargrupp som finns inom för att samordna regeringens hantering av handikappfrågorna kan inte sägas motsvara den samordningskommitté som standardreglerna föreslår. Inte heller , med den inriktning och de uppgifter har , passar utan vidare in i en sådan beskrivning. Regeringen anser att också frågan om ett nationellt samordningsorgan då bör prövas. Enligt regeringens proposition (1993/94:219) skall myndighetens verksamhet utvärderas efter en treårsperiod. Regeringen har därför för avsikt att tillkalla en särskild utredare med uppgift att genomföra en utvärdering av verksamhet under myndighetens tre första år samt föreslå inriktning för ombudsmannens verksamhet . Frågan om en nationell samordningskommitté i handikappfrågor bör bedömas i det sammanhanget. ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |Allmänna arvsfonden bör liksom prioritera| |projekt som syftar till att öka medvetandet om olika| |funktionshinder, ökat självbestämmande och oberoende för| |personer med funktionshinder och på projekt med| |inriktning på kvinnor med funktionshinder. | | Hög prioritet bör i kommande arvsfondssatsningar ges| |projekt som syftar till att öka tillgängligheten i| |bostäder, publika lokaler, miljö, kommunikationer och| |olika kommunala verksamheter. Handikapporganisatio-| |nerna bör med stöd av fonden få möjlighet att i samverkan| |med bl.a. och utforma| |ett särskilt tillgänglighetsprogram. | | Sådana utvecklingsprojekt som syftar till att| |påskynda utvecklingen av läromedel i teckenspråk,| |framförallt inom vuxenutbildningsområdet, bör stödjas.| ------------------------------------------------------- Stödet ur Allmänna arvsfonden skall medverka till att stärka den sociala välfärden för fondens målgrupper. Genom stöd ur arvsfonden har föreningar och andra organisationer kunnat förverkliga nya idéer och visioner som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som föreningar och organisationer själva svarat för och som kompletterat verksamhetsformer i samhällets regi men också verksamhetsformer som samhället svarar för men som brukarorganisationerna fått ett ökat inflytande över. har många projekt som stötts av fonden syftat till att öka medvetandet hos beslutsfattare och olika personalgrupper om olika funktionshinder. Projekt som syftar till ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder har också prioriterats liksom projekt som har inriktning på kvinnor med funktionshiner. Regeringen anser att projekt med ovan nämnda inriktning bör prioriteras också . Ett område som enligt regeringens uppfattning bör få hög prioritet i kommande arvsfondssatsningar är projekt som syftar till att öka tillgängligheten i bostäder, publika lokaler, miljö, kommunikationer och olika kommunala verksamheter. Regeringen anser att det behöver göras en samlad satsning på utvecklings- och förnyelsearbete i kommunerna när det gäller tillgängligheten i vid bemärkelse. Handikapporganisationernas roll är här av stor betydelse för att kunskapen och informationen om behov och lösningar skall komma beslutsfattare, arkitekter, byggherrar m.fl. till del. Handikapporganisationerna bör med stöd av fonden få möjlighet att i samverkan med bl.a. och utforma ett särskilt tillgänglighetsprogram. En del av medlen bör avsättas direkt för handikapporganisationerna och användas för att öka informationen till handikapporganisationernas medlemmar, kommuner, byggbransch, arkitekter och andra som arbetar med plan- och byggfrågor om hur brister i tillgängligheten kan avhjälpas. Ett annat eftersatt område är utvecklingen av studiematerial och läromedel inom teckenspråksområdet. Behovet av studiematerial är här stort inom alla utbildningsformer. Det finns, enligt regeringens uppfattning, ett stort behov både av utveckling av nya och bättre läromedel och av samordning inom området. Regeringen anser att det är viktigt att utvecklingsprojekt startas som syftar till att påskynda utvecklingen av läromedel i teckenspråk, framförallt inom vuxenutbildningsområdet. Det är också angeläget att få en samordning av produktionen av material om teckenspråket och en samlad information på området. Enligt regeringens mening är det önskvärt att sådant projektarbete kan inledas . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:120 om handikappolitik