prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — De alltmer intensiva kontakterna med har fått delvis ändrad karaktär med anledning av EU:s förberedelsearbete med utvidgningen mot de central- och östeuropeiska länderna. har tagit ett särskilt initiativ för Östersjöfrågorna genom bl.a. den regeringskonferens som hölls i . Kommunikationsfrågorna var en viktig punkt på dagordningen vid detta möte liksom vid det efterföljande utrikesministermötet , där antog ett särskilt handlingsprogram. Styrning av affärsverksamhet inom område utövar statens ägarskap i en rad affärsverksamheter bl.a. Posten, , SAS samt affärsverken. Regeringen har i olika sammanhang pekat på att staten bör spela en mer aktiv ägarroll för att främja företag med statligt ägande. Ägarens uppgift och ansvar är att medverka till företagens långsiktiga utveckling och inriktning. I regeringens proposition (1995/96:218) med förslag till ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. samt i samband med översynen av telelagen (1993:597) m.m. har vissa förtydliganden och anpassningar till regeringens ägarpolicy presenterats. Det är regeringens avsikt att utöva ägarrollen med tydliga riktlinjer och uppföljning av den fastställda ägarpolicyn. Denna policy skall gälla för alla affärsverksamheter inom verksamhetsområde. Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar Bland de prioriterade frågor som behandlas inför ett nytt kommunika- tionspolitiskt beslut finns bl.a. miljö, IT och säkerhet. Dessa frågor prioriteras även i regeringens arbete under det kommande budgetåret. Riksdag och regering har ökat anslagen till transportinfrastrukturen. Riksdagsbeslutet om ökade anslag till utbyggnad av infrastrukturen som ett medel för att skapa ekonomisk tillväxt, lade grunden till de nu pågående satsningarna på investeringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar. Regeringen är angelägen om fortsatta satsningar på infrastrukturen vilka kan bidra till att skapa strukturella förutsättningar för att långsiktigt öka tillväxten och bibehålla välfärden. Det statsfinansiella läget har dock begränsat utrymmet för dessa satsningar. beslut om besparingar på kommunikationsområdet fram innebär en senareläggning av infrastrukturutbyggnaden. Det beslut till riktlinjer för den ekonomiska politiken m.m. som beslutade om för att komma till rätta med budgetunderskottet innebär vissa ytterligare minskningar av anslag inom utgiftsområdet. skall en nivåsänkning med ha skett genom minskningar av vissa anslag till och . En ytterligare nivåsänkning om skall ha skett . Dessutom kommer utgifter för som planerats att senareläggas till år 2000-2001. Ramen för har uppjusterats med jämfört med vårpropositionen. Det beror huvudsakligen på en överföring av medel till för upphandling av handikapptjänster, tillkommande kostnader för övervakningen av samt en minskning av ramen med an- ledning av justeringar av banavgifterna. Regeringen återkommer till med förslag om den långsiktiga infrastrukturplaneringen för . Vad gäller underhåll föreslår regeringen i budgetpropositionen en viss förstärkning av underhållet på vägar. Till detta skall läggas att regeringens viktigaste mål på kort sikt är att minska arbetslösheten och förbättra konjunkturläget. Förutom de direkta arbetstillfällen som tillkommit i samband med infrastrukturprojekten skapas också indirekt sysselsättning inom andra samhällsområden genom dessa satsningar. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 22 framgår av följande sammanställning (miljoner kr.) -------------------------------------------------------------------------------- --------- Utgift Anvisat Utgifts- Förslag Beräknat Beräknat prognos därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 -------------------------------------------------------------------------------- --------- A. Infrastruktur 23 764 31 738 33 634 24 333 22 407 21 912 22 868 274 561 327 700 430 078 428 -------------------------------------------------------------------------------- --------- B. Sjö- och 665 011 935 890 901 581 645 800 721 314 697 314 697 314 luftfart -------------------------------------------------------------------------------- --------- C. Post- och 705 850 950 335 879 593 602 telekommu- nikationer -------------------------------------------------------------------------------- --------- D. Statens 673 järnvägar, 740 430 kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. -------------------------------------------------------------------------------- --------- E. Kommunika- 329 965 578 703 697 256 471 442 420 383 383 286 383 284 tionsforskning -------------------------------------------------------------------------------- --------- Totalt för 26 138 35 322 37 221 26 740 25 063 24 510 25 471 utgiftsområde 22 133 229 187 412 442 516 609 -------------------------------------------------------------------------------- --------- Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. -------------------------------------------------------------------- | har och övergått från att | | vara traditionella förvaltare av infrastrukturen till att vara | | ansvariga för en allt större del av transportsystemet i sin | | helhet. Med grund trafikpolitiska beslut, | | riksdagsbeslut om ökade anslag till utbyggnaden av | | infrastrukturen samt infrastrukturbeslut har 1990- | | talet präglats av en omfattande utbyggnad av väg- och | | järnvägsnäten. Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik samt banhållning. och är i grunden traditionella förvaltare av det statliga vägnätet och statens spåranläggningar. För att uppnå de trafikpolitiska målen har det emellertid blivit allt mer uppenbart att förvaltandet av infrastrukturen måste kompletteras med en helhetssyn på transportsystemet. och har successivt fått utökade arbetsuppgifter som rör transportsystemet som helhet. Detta har skett genom att vissa myndigheter har lagts ned och arbetsuppgifter överförts till respektive eller genom att nya arbetsuppgifter lagts på respektive verk. De utökade arbetsuppgifterna har inneburit att och fått ett samlat ansvar för stora delar av den verksamhet som bedrivs inom respektive trafikslag. Med anledning av regeringens proposition om sektorsansvar inom vägtransportsystemet beslutade att som statens företrädare på central nivå skall ha ett samlat ansvar, s.k. sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Motsvarande sektorsansvar bör även ges . har verksamheten inom området präglats av en omfattande utbyggnad av väg- och järnvägsnäten. Av nedanstående figur framgår investeringar i statliga väg- och järnvägsanläggningar . Källa: och årsredovisningar 1989-1995 Med investeringar i järnväg avses reinvesteringar och nyinvesteringar i stomjärnvägar samt investeringar i länsjärnvägar. Med investeringar i vägar avses investeringar i statliga riksvägar och länsvägar samt bärighetshöjande åtgärder. beslutade om trafikpolitikens mål och inriktning (prop. 1987/88:50, bet. 1987/88:TU13, rskr. 1987/88:159). I detta beslut fastställdes att infrastrukturen måste planeras efter samhällsekonomiska kriterier och att investeringarna skall bygga på en samordnad, långsiktig investeringsplanering och en ökad målstyrning. avsattes för väg- och järnvägsinvesteringar. På förslag av regeringen beslutade (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286) om mycket omfattande ökningar av anslagen till investeringar i vägar och järnvägar; bl.a. anvisade en planeringsram om utöver ordinarie anslag. Mot bakgrund av beslut (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) om investeringar i trafikens infrastruktur fastställdes långsiktiga investeringsplaner för väg- och järnvägsnätens utbyggnad. Planerna omfattade sammanlagt för . På grund av det stora underskottet i statsbudgeten har beslutat om kraftfulla besparingar. För infrastrukturområdets del har detta inneburit en senareläggning av satsningarna på utbyggnad av infrastrukturen. I regeringens vårproposition (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) aviserades ytterligare besparingar för utgiftsområde 22 om för och . Utöver fastställda investeringsplaner på totalt sker omfattande investeringar i infrastrukturanläggningar som är finansierade på annat sätt än med anslagsmedel. Det gäller t.ex. den fasta förbindelsen över , storstadspaketen i och , och den planerade nya sträckningen av väg E 6 vid , vilka sammanlagt omfattar investeringar på ca . Storstadspaketen i och omfattar investeringar i såväl vägar och järnvägar som kollektivtrafik. är ansvarig myndighet för frågor som rör väghållning och vägtrafik. I detta ingår att svara för statens väghållning och det samlade trafiksäkerhetsarbetet samt att främja ett miljöanpassat vägtrafiksystem och en miljöanpassad fordonstrafik. sektorsansvar fastställdes av (prop. 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231). sektorsansvar omfattar hela vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. För regionala förvaltning finns regioner till det antal som bestämmer. bedriver inom ramen för myndighetsformen en produktionsverksamhet i egen regi som är redovisningsmässigt särskild från verksamhet i övrigt. får i begränsad omfattning utföra produktionsuppdrag åt utomstående. förvaltar statens aktier i dels projektfinansieringsbolag, dels bolag med kommersiellt inriktad verksamhet utanför . Bolagsverksamheten omfattar (), med dotterbolagen () och trafikleder AB (), (SweRoad) () med intressebolaget (). Väginvest äger dessutom av aktierna i . för- valtar vidare av statens aktier i . Förvaltningen av aktierna i övertogs temporärt av i samband med en genomgång av affärerna i bolaget, dess dotterbolag samt intressebolag. Avsikten är att förvaltningen av aktierna skall återgå till då aktierna i avyttrats i enlighet med vad har beslutat (prop. 1993/94:180, bet. 1993/94:TU32, rskr. 1993/94:387). pågår en genomgång av fördelningen av rättigheterna till de särskilda mättekniker som utvecklats inom . Genomgången avser att klara ut hur rättigheterna fördelas mellan och , vilket är en förutsättning för att SweRoads aktier i bolaget skall kunna avyttras. verksamhet omfattade en verksamhetsvolym på . Transfereringar av statsbidrag till externa mottagare uppgick till . Verksamheten uppvisar kraftiga underskridanden av budget främst beroende på att planerade byggstarter har försenats på grund av att planprocessen tagit än planerat. nuvarande verksamhetsmål är att öka bärigheten på det statliga vägnätet, bidra till att antalet döda och skadade i trafiken minskar, bidra till att den samlade restiden på det statliga vägnätet minskar, bidra till att de totala utsläppen av kväveoxider och koldioxid samt antalet bullerstörda personer minskar, samt bidra till att restiden inom och mellan regioner minskar i förhållande till den totala restiden. Mot bakgrund av verksamhetsmål har redovisat följande effekter av verksamheten . har verkets verksamhet inriktats mot åtgärder för att förbättra framkomligheten på vägarna, bl.a. har nya vägar färdigställts. Effekten av de nya vägarna är en minskad reskostnad av den totala reskostnaden på vägnätet. Åtgärder har främst koncentrerats på att öka vägars och broars bärighet. har antalet vägar med bärighetsklass 1 ökat med . minskade antalet mil i bärighetsklass 2 med och bärighetsklass 3 med . Antalet dygnkilometer med tillfälligt nedsatt bärighet minskade jämfört med . En orsak till minskade tillfälliga bärighetsrestriktioner är ändrade riktlinjer för bärighetsrestriktioner. Antalet dödade och svårt skadade i vägtrafiken har minskat . Jämfört med har antalet dödade minskat . Jämfört med är minskningen . dödades 572 personer i trafiken. Antalet svårt skadade i trafiken har minskat mellan och . Jämfört med är minskningen . Det minskade antalet dödade kan främst förklaras av att andelen unga och nyutbildade motortrafikanter har minskat, men även av den tekniska utvecklingen av bilarna och minskningar i biltrafiken under vissa perioder. Risken att dödas och skadas svårt i trafiken har minskat för alla trafi- kantkategorier. Inkluderas även de lindrigt skadade är skaderisken emellertid i stort sett oförändrad. Bullermålen och målen för utsläpp av koldioxid kommer inte att nås inom överskådlig tid. 1,5 miljoner svenskar är utsatta för trafikbuller starkare än 55 decibelampere (dBA). Bullerproblemen är särskilt stora i större tätorter där inte är väghållare. Utsläppen av kväveoxider, kolväten, svaveldioxid samt avgaspartiklar minskar. Kväveoxidutsläppen från vägtrafiken minskade . Därmed uppnåddes inte målet om en 30-procentig minskning. beräknas utsläppen enligt beräkningar ha minskat . mål att reducera kolväteutsläppen mellan och uppnåddes. mål att reducera svavelutsläppen mellan och med marginal. Reskostnaden för resenärer i de utpekade målområdena 2, 5b och 6, vilka motsvarar större delen av med undantag av tätbebyggda områden i södra och sydvästra samt med omnejd, svarar för av den totala reskostnaden med bil. Av den totala restidskostnadsminskningen , som beror på väghållningsåtgärder, har tillfallit resenärer i det utpekade glesbygdsområdet, dvs. den regionala balansen har ur den aspekten inte förstärkts . Av den väglängd som har förbättrats till bärighetsklass 1 finns i regionerna Norr och Mitt. Längden grusväg har minskats med varav avser åtgärder i regionerna Norr och Mitt. Region och Mitt svarar för av landets trafikvolym men har tilldelats av resurser. Mot bakgrund av det redovisade resultatet anser regeringen att verksamhet har bidragit till förbättrad måluppfyllelse inom prioriterade områden i trafikpolitiken jämfört med . Regeringen vill dock fästa uppmärksamhet på att de redovisade resultaten endast är ett steg i rätt riktning och att fortsatta ansträngningar krävs i syfte att ytterligare minska antalet dödade och skadade i trafiken, förbättra underhållet på de statliga vägarna samt att minska trafikens miljöpåverkan och då särskilt bullerstörningarna från vägtrafiken. Enligt regeringens bedömning bör anslaget för drift och underhåll av statliga vägar ökas på bekostnad av nyinvesteringar i vägar för att i än högre grad förbättra resultatet inom särskilt viktiga områden såsom trafik- säkerhet, miljö och tillgänglighet. Regeringen konstaterar att () riktat invändning mot årsredovisning för . Enligt RRV finns brister avseende den interna kontrollen samt efterlevnaden av gällande regelverk. RRV har också påtalat att statens ekonomiska intressen inte tillgodosetts på ett tillfredsställande sätt samt att upphandling skett utan konkurrens. Mot bakgrund av den av RRV framförda kritiken har redovisat vilka åtgärder man vidtagit. Regeringen har bedömt de vidtagna åtgärderna som relevanta. årsredovisning för har reviderats av RRV som har avgivit en revisionsberättelse utan anmärkningar. Regeringen påpekade i budgetpropositionen för /96 att årsredovisning för hade vissa brister, bl.a. ansåg regeringen att effekterna av att har ett helhetsansvar för vägtrafiksystemet på ett bättre sätt borde framgå av årsredovisningen. Regeringen konstaterar att årsredovisningarna för verksamhetsåren 1994 och 1995 har förbättrats. Uppdelningen av verksamhetsgrenar och resultatområden har på ett förtjänstfullt sätt strukturerat verksamhet så att det i årsredovisningen har blivit möjligt att följa upp verksamheter och resultat. Regeringen anser att årsredovisningar är bra och ser positivt på ambitioner att utveckla årsredovisningen till ett dokument som redovisar utförda prestationer och effekter i förhållande till uppställda verksamhetsmål. Av de inledningsvis redovisade resultaten av verksamhet framgår dock att förmågan att redovisa resultat inom alla verksamhetsområden ännu inte är fullt utvecklad. Regeringen kommer i det kommande regleringsbrevet för att utveckla kraven på verkets resultatredovisning. Regeringen anser att verksamheten i första hand skall redovisas i effekttermer. En sådan redovisning är emellertid svår och kostsam och kan inte alltid göras. Däremot kan utförda prestationer alltid redovisas så att redovisningen ger en uppfattning om i vilken mån verksamheten bidragit till att uppfylla de trafikpolitiska målen. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att åstadkomma ett effek-| | tivt vägtransportsystem som uppfyller högt ställda krav på | | trafiksäkerhet med hänsyn tagen till miljö och regional balans. Det övergripande målet för verksamhet är att åstadkomma ett effektivt vägtransportsystem som uppfyller högt ställda krav på trafiksäkerhet med hänsyn tagen till miljö och regional balans. I syfte att stärka förutsättningarna att nå det övergripande målet beslutade att fastställa ett sektorsansvar för (prop. 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231). sektorsansvar omfattar hela vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. kan genom det fastställda sektorsansvaret på ett bättre sätt än tidigare verka samlande och pådrivande inom hela vägtransportsystemet i syfte att uppnå de trafik- och miljöpolitiska målen. Av den ovan redovisade resultatredovisningen för framgår att det kvarstår brister i vägtransportsystemet med hänsyn till de trafik- och miljöpolitiska målsättningarna som beslutats av regering och riksdag. Genom de senaste årens kraftfulla åtgärder inom vägtransportsystemet har framkomligheten och trafiksäkerheten ökat och miljösituationen förbättrats. Regeringen anser att arbete även fortsättningsvis skall inriktas på åtgärder med hög effektivitet och som leder till hög trafiksäkerhet. I befintliga miljöer är det dock inte alltid möjligt att lösa miljö- och trafiksäkerhetsproblem genom anläggandet av nya vägar. I sådana fall är regeringens bedömning att arbete bör inriktas på att miljö- och trafiksäkerhetsmålen prioriteras framför tillgänglighets- och effektivitetsmålen. Tillgängligheten för oskyddade trafikanter och funktionshindrade bör dock öka. Begränsningar i framkomlighet genom särskilda restriktioner i form av hastighetsnedsättningar, förbud för tung trafik, inrättande av miljözoner m.m. är metoder som och andra huvudmän inom vägtransportsystemet aktivt bör tillämpa. 1994/95 Utgift 484 0021) Anslagssparande 18 8452) 1995/96 Anslag 463 6313) Utgiftsprognos 448 000 därav 1996 448 000 1997 Förslag 440 000 1998 Beräknat 465 000 1999 Beräknat 465 000 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Avser anslagssparande/utnyttjande av kredit vid utgången av 3)Avser 12 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Med anslaget finansieras kostnaderna för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och gemensamma kostnader för verket. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . beräknas anslagssparandet öka till . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 440 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- I regeringens långsiktiga plan för att återställa statsbudgeten i balans har regeringen redan i föregående budgetproposition redovisat kraftfulla besparingar, bl.a. inom den statliga konsumtionen. anslag för administrationskostnader för /96 minskades därför. En fortsatt reducering av statens konsumtion gäller även för . Mot bakgrund av årets förväntade anslagssparande och mot bakgrund av behovet av fortsatta besparingar inom statlig konsumtion bedömer regeringen därför att anslaget för administrationskostnader bör omfatta för . Särskild hänsyn har därvid tagits till att har möjlighet att minska sina lokalkostnader. I syfte att erhålla en god kassahållning i staten avser regeringen att i regleringsbrev för för räntebelägga samtliga anslag utom sådana anslagsposter som avser transfereringar. och har utvecklat en modell för räntebeläggning som innebär att inga ränteeffekter uppstår till följd av anslagssparanden/kreditutnyttjanden. Modellen är i stället strikt kopplad till faktisk anslagsförbrukning. Därmed är många negativa effekter av den hittillsvarande räntemodellen eliminerade. De båda verken kommer också att ges i uppdrag att följa upp och utvärdera modellen samt återkomma till regeringen med förslag på eventuella justeringar om sådana behöver göras. I syfte att möjliggöra ökade underhållsinsatser på det statliga vägnätet då besparingar görs i administration bör bemyndigas att få överföra medel från anslaget : Administrationskostnader till anslaget Drift och underhåll av statliga vägar för att utnyttjas för de ändamål som gäller för detta anslag. Drift och underhåll av statliga vägar 1994/95 Utgift 5 440 9711) Anslagssparande 02) 1995/96 Anslag 5 867 2503) Utgiftsprognos 5 904 000 därav 1996 5 904 000 1997 Förslag 6 010 910 1998 Beräknat 6 354 584 1999 Beräknat 7 359 934 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Avser anslagssparande/utnyttjande av kredit vid utgången av . (har utöver anvisat anslag /95 för verksamheten utnyttjat av anslaget för /96.) 3)Avser 12 månader Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget Drift och underhåll av statliga vägar är avsett att användas dels för verkets väghållar- och myndighetsansvar för det statliga vägnätet, dels för verkets sektorsansvar för hela vägtransportsystemet. De utgifter som belastar anslaget är drift, underhåll och förbättringsarbeten av statliga vägar, räntor och amorteringar på upptagna lån för broar som ersätter färjor, forskning och utveckling, viss central och regional administration, räntor och amortering på lån i för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar och omsättningstillgångar. ansvar för forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet behandlas också i regeringens proposition om forskning (prop. 1996/97:5). I enlighet med beslut om sektorsansvar inom vägtransportsystemet belastas också anslaget med kostnader för verkets sektorsuppgifter, såsom bl.a. arbetet med olika reformer inom miljö och trafiksäkerhetsområdet, utredningsverksamhet för väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning och yrkestrafik. Dessutom får anslaget belastas med kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt, för informationsverksamhet och för åtgärder som är av betydande samhällsintresse m.m. får också använda medel från anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. De huvudsakliga utgiftsposterna på området är kostnaderna för köp av drift- och underhållsentreprenader. En jämförelse mellan budget och utfall visar att utöver anvisat anslag 1995, efter bemyndigande av regeringen, utnyttjat av anslaget som anvisats för . Skälet för detta var kostnader för rekonstruktionsarbeten på vägnätet i och till följd av översvämningsskador orsakade av en kraftig vårflod . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar på ett överskridande på ca orsakade av ett ökat vägunderhåll. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 6 010 910 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen redovisade 1995 vilka resurser som enligt krävs för drift och underhåll av statliga vägar för att ambitionsnivå för kvaliteten i den statliga väghållningen skall kunna uppfyllas. strategi omfattade reinvesteringar i länsvägar med /år , bärighetsåtgärder och tjälsäkring med /år , beläggning av grusvägar med /år samt åtgärder för att erhålla lika ytstandard med /år . Totalt omfattade strategi ett behov av en årlig anslagsökning på .