prop · GK03150D7 · 1997-01-01 00:00:00 — 1993 1994 1995 1996 1997 1993 1994 1995 1996 1997 64 Avkastningsskatt 10,2 0 12,3 7 10,6 7 12,3 9 9,65 8,95 10,9 9 7,96 9,09 7,09 152 Bostadstillägg pensionärer 3,53 4,21 4,07 3,90 4,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 157 Särskilt grundavdrag pensionärer 13,9 3 15,2 6 16,0 4 16,4 5 16,3 3 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 165 Delpension 0,34 0,35 0,32 0,25 0,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Summa 31,2 3 37,4 6 37,0 2 40,2 4 37,4 9 11,0 5 14,3 6 11,6 7 13,5 7 11,5 4 varav saldopåverkande avvikelser 13,4 3 17,6 5 16,5 8 19,6 4 16,9 6 11,0 5 14,3 6 11,6 7 13,5 7 11,5 4 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 146 Barnbidrag m.m. 10,2 5 10,9 3 12,1 7 10,7 1 11,1 8 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 147 Bidragsförskott 1,75 2,12 2,29 2,30 1,75 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 150 Bidrag till adoption 0,02 0,03 0,03 0,03 0,03 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 153 Bostadsbidrag 3,79 4,25 4,70 4,35 3,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 155 Ensamståendebidrag 0,76 u 159 Föräldrapenning 2,48 2,43 2,34 2,00 2,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Summa 19,0 6 19,7 6 21,5 2 19,3 9 18,0 7 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 varav saldopåverkande avvikelser 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 14 Kontantunderstöd av arbetslöshetsnämnd 73 Erkända arbetslöshetskassor m.m. 148 Särsk. bidrag till arbetslösa 161 Dagpenning 5,24 5,36 5,24 5,26 5,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 162 Kontant arbetsmarknadsstöd 0,26 0,29 0,39 0,33 0,26 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Summa 5,50 5,65 5,63 5,59 5,31 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 varav saldopåverkande avvikelser 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17 Förmån av fri resa anställningsintervju 19 Förmån av fri utbildning vid personal- avveckling m.m. 78 Lag om tillf avvikelse från lagen om soc.avg 1,58 2,37 2,08 2,40 u 1,22 1,78 1,56 1,80 u 79 Anställningsstöd GAS/RAS 2,33 0,80 0,40 u 1,75 0,60 0,30 u 143 Flyttningsbidrag 170 Startbidrag egen rörelse Summa 1,58 4,71 2,88 2,80 0,00 1,22 3,53 2,16 2,10 0,00 varav saldopåverkande avvikelser 1,58 4,71 2,88 2,80 0,00 1,22 3,53 2,16 2,10 0,00 6 Kostnadsersättning personal 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 7 Kostnadsersättning till utländska forskare 100 Ej subv utbildning 0,09 0,10 0,10 0,10 u 0,07 0,07 0,08 0,08 u 154 Studiebidrag 3,17 3,93 4,14 5,48 6,77 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 163 Utbildningsbidrag 1,65 1,68 1,31 1,37 1,37 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 164 Vuxenstudiebidrag NAMN PÅ AVVIKELSEN SKATTEAVVIKELSE BRUTTO SKATTEAVVIKELSE NETTO mdkr (u = upphört) mdkr 1993 1994 1995 1996 1997 1993 1994 1995 1996 1997 167 Utbildningsbidrag för doktorander 0,02 0,02 0,02 0,02 0,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 168 Timersättning komvux, särvux och sfi 0,01 0,01 0,01 0,02 0,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Summa 4,94 5,73 5,59 6,99 8,17 0,07 0,07 0,08 0,08 0,00 varav saldopåverkande avvikelser 0,09 0,10 0,10 0,10 0,00 0,07 0,07 0,08 0,8 0,00 Kultur, medier, trossamfund och fritid 21 Underskott i litterär m.m. verksamhet 54 Upphovsmannakonto 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 71 Akademier m.m. 75 Kyrkor 0,17 0,17 0,19 0,19 0,19 0,12 0,12 0,13 0,13 0,13 81 Utländska artister 0,04 0,04 0,05 0,04 0,05 0,04 0,04 0,04 0,04 0,04 83 Ersättning till idrottsutövare 84 Bidrag från 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 87 TV-licenser 1,64 1,72 1,77 1,81 1,91 1,23 1,29 1,33 1,36 1,42 88 2,23 2,32 2,39 u 1,67 1,74 1,80 u 89 Periodiska medl.blad m.m. 90 Annan periodisk publikation 92 Upphovsrätter 0,05 0,05 0,05 0,05 u 0,04 0,04 0,04 0,04 u 93 Försäljning av bildkonst 94 Biografier 0,18 0,19 0,21 0,11 u 0,14 0,14 0,16 0,08 u 95 Ej subventionerad teater, konserter m.m. 0,17 0,18 0,19 0,19 u 0,13 0,14 0,14 0,14 u 97 Lotterier 3,25 3,41 3,91 3,99 4,20 2,44 2,56 2,93 3,00 3,11 99 Idrottsevenemang 0,04 0,04 0,04 0,04 u 0,03 0,0 0,03 0,03 u 105 Skidliftar 0,04 0,08 0,08 0,09 0,09 0,03 0,06 0,06 0,07 0,07 107 1,32 1,38 108 Biografföreställningar 0,07 0,15 109 Konserter, teatrar m.m. 0,15 110 Kommersiell idrott 0,01 112 Lotterier och idrottsevenemang 0,05 0,05 0,06 0,06 0,06 0,04 0,04 0,04 0,04 0,04 Summa 7,86 8,25 8,94 8,43 9,10 5,91 6,20 6,70 6,32 6,73 varav saldopåverkande avvikelser 7,86 8,25 8,94 8,43 9,10 5,91 6,20 6,70 6,32 6,73 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 39 Bostadskooperationens garantifond 0,03 u 57 Avkastning småhus 15,1 7 16,2 1 16,7 1 7,80 7,92 10,6 2 11,3 4 11,6 9 5,46 5,54 58 Avkastning bostadsrätter 3,39 6,46 6,60 4,33 4,48 2,37 4,52 4,62 3,03 3,14 61 Uppskov reavinstbeskattning fastigheter 0,43 1,64 1,64 1,64 1,64 0,30 1,15 1,15 1,15 1,15 70 ROT-reduktioner 1,36 3,35 0,00 2,66 4,05 1,02 2,52 0,00 2,00 3,00 86 Försäljning av tomtmark och byggnader 0,12 0,12 0,12 0,12 0,12 0,09 0,09 0,09 0,09 0,09 113 Tidpunkt för inbetalning i byggnads- rörelse 0,67 0,43 0,32 0,27 0,27 0,51 0,32 0,24 0,20 0,20 NAMN PÅ AVVIKELSEN SKATTEAVVIKELSE BRUTTO SKATTEAVVIKELSE NETTO mdkr (u = upphört) mdkr 1993 1994 1995 1996 1997 1993 1994 1995 1996 1997 138 Ränteutgifter bostadsrättsföreningar -4,24 -2,85 -2,85 -2,85 -2,85 -2,97 -1,99 -1,99 -1,99 -1,99 142 Fastighetsskatt -2,49 -2,77 -2,92 -3,19 -3,76 -1,87 -2,08 -2,19 -2,40 -2,82 Summa 14,4 3 22,5 9 19,6 2 10,7 8 11,8 7 10,0 9 15,8 7 13,6 1 7,54 8,31 varav saldopåverkande avvikelser 14,4 3 22,5 9 19,6 2 10,7 8 11,8 7 10,0 9 15,8 7 13,6 1 7,54 8,31 Regional utjämning och utveckling 36 Bidrag till regional utvecklingsfond 77 Lag om nedsättning av socialavgifter 0,61 0,67 0,72 0,63 0,57 0,47 0,50 0,54 0,47 0,42 118 Elförbrukning i norrlandskommuner Summa 0,61 0,67 1,45 1,44 1,38 0,47 0,50 1,09 1,07 1,02 varav saldopåverkande avvikelser 0,61 0,67 1,45 1,44 1,38 0,47 0,50 1,09 1,07 1,02 Allmän miljö- och naturvård 2,82 3,43 4,21 141 Försäljningsskatt på motorfordon -0,59 -0,53 -0,04 -0,45 -0,40 -0,03 38 Kärnkraftsanläggning 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 119 Skatt på el för gas- värme- vatten- och elförsörjning 0,25 0,28 0,28 120 Differentierat skatteuttag på fossila bränslen 1,78 2,40 2,91 122 Bidrag till värmeverk med /kWh 0,35 0,28 u 123 Halvt avdrag för allmän energiskatt på bränsle 0,10 0,10 0,10 124 Bränsle som åtgår vid produktion av elkraft 0,40 0,97 0,64 132 Bränsle som åtgår vid produktion av elkraft, CO2-skatt 0,49 0,46 135 Undantag från svavelskatt 1,00 1,20 1,30 139 Skatt på viss elektrisk kraft -1,28 -2,19 -2,19 -0,96 -1,64 -1,64 140 Särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk -0,18 -1,47 -2,08 -0,13 -1,10 -1,54 Summa 0,01 0,01 4,04 3,99 3,44 0,01 0,01 3,03 2,98 2,52 varav saldopåverkande avvikelser 0,01 0,01 4,04 3,99 3,44 0,01 0,01 3,03 2,98 2,52 91 Internationell personbefordran 0,22 0,23 0,24 0,25 0,26 0,17 0,18 0,18 0,18 0,19 98 Postbefordran 0,60 0,10 u 104 Persontransporter 1,42 2,36 2,44 2,49 2,64 1,06 1,77 1,83 1,87 1,95 106 Postbefordran 115 Skatt på diesel 5,43 5,96 5,95 116 Skattebefrielse bandrift 0,95 1,00 1,05 117 Skattebefrielse inrikes sjöfart NAMN PÅ AVVIKELSEN SKATTEAVVIKELSE BRUTTO SKATTEAVVIKELSE NETTO mdkr (u = upphört) mdkr 1993 1994 1995 1996 1997 1993 1994 1995 1996 1997 131 Skattebefrielse för inrikes sjöfart, CO2-skatt Summa 2,24 3,24 11,7 2 12,5 8 12,9 4 1,68 2,45 8,79 9,43 9,57 varav saldopåverkande avvikelser 2,24 3,24 11,7 2 12,5 8 12,9 4 1,68 2,45 8,79 9,43 9,57 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 27 Uttag av bränsle m.m. 0,61 0,63 0,71 0,76 0,78 0,34 0,35 0,38 0,40 0,41 28 Avverkningsrätt till skog 30 Avgångsvederlag till jordbrukare 32 Anläggning av skog m.m. 0,23 0,23 0,24 0,31 0,31 0,18 0,17 0,18 0,23 0,23 33 Skogsavdrag 46 Skogskonto 0,06 0,07 0,07 0,08 0,08 0,05 0,05 0,05 0,06 0,06 114 Ingående skatt på jordbruksarrende 126 Bränsleförbrukning inom växthus- näringen 0,04 0,06 0,07 128 Elförbrukning inom växthusnäringen 0,14 0,16 0,20 134 Bränsleförbrukning inom växthus- näringen, CO2-skatt Summa 0,90 0,93 1,39 1,56 1,57 0,57 0,57 0,88 1,00 1,00 varav saldopåverkande avvikelser 0,90 0,93 1,39 1,56 1,57 0,57 0,57 0,88 1,00 1,00 10 Tjänsteinkomster utländska fartyg 20 Löneunderlag i fåmansaktiebolag 0,16 26 Kvittning av underskott i aktiv näring 0,00 0,04 0,00 0,04 0,06 0,00 0,02 0,00 0,02 0,03 29 Näringsbidrag 31 Avyttring av näringsfastighet och liknande 37 Nedskrivning av lager och pågående arbete 0,06 0,05 0,07 0,07 0,05 0,05 0,04 0,05 0,05 0,04 42 Koncernbidragsdispens 43 Skadeförsäkringsföretag 0,39 0,47 0,52 0,52 0,54 0,30 0,35 0,39 0,39 0,40 45 Hypoteksbank, -kassa m.m. 0,01 0,01 u 48 Skatteutjämningsreserv 2,62 u 4,01 0,64 0,51 0,42 3,01 0,48 0,38 0,31 50 Annellavdrag 2,36 u 51 Överavskrivning avseende inventarier 1,77 6,76 6,04 6,04 6,27 1,36 5,07 4,53 4,53 4,64 52 Periodiseringsfonder 6,57 6,14 6,17 6,51 4,60 4,42 4,44 4,69 53 Direktavskrivningar 0,76 0,37 2,95 u 0,57 0,28 2,21 u 55 Generationsskifte vid räntefördelning 0,41 0,00 72 m.m. 80 Nedsättning inriktning mindre företag 4,05 82 Ersättning skiljemannauppdrag 102 Serveringstjänster 1,10 1,15 u NAMN PÅ AVVIKELSEN SKATTEAVVIKELSE BRUTTO SKATTEAVVIKELSE NETTO MDKR (U = UPPHÖRT) mdkr 1993 1994 1995 1996 1997 1993 1994 1995 1996 1997 103 Rumsuthyrning 0,29 0,48 0,49 0,50 0,52 0,22 0,36 0,37 0,37 0,38 125 Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt 1,45 1,63 1,92 127 Elförbrukning inom industrin 4,66 5,44 6,85 129 Metallurgiavdrag 0,12 0,12 0,18 130 Nedsättning av CO2-skatt för industrin 0,05 0,05 0,20 133 Bränsleförbrukning inom industrin, CO2-skatt Summa 8,60 20,3 0 26,4 5 31,3 2 36,5 0 6,60 14,8 9 19,6 7 23,2 5 26,8 3 varav saldopåverkande avvikelser 8,60 20,3 0 26,4 5 31,3 2 36,5 0 6,60 14,8 9 19,6 7 23,2 5 26,8 3 9 Tjänsteinkomster vistelse utomlands 41 Dubbelbeskattningsavtal, matching credit 44 Rabatt från ekonomiska föreningar m.m. 0,10 0,11 0,12 0,12 0,08 0,08 0,08 0,09 0,09 0,06 59 Realisationsvinst 4,72 8,64 5,19 6,32 6,42 3,48 6,28 3,80 4,57 4,64 60 Utdelning aktier m.m. 2,05 62 Uttag av aktier 65 Avkastningsskatt K-försäkringar 0,37 0,51 0,17 0,18 0,14 0,26 0,36 0,12 0,13 0,10 68 Reaförluster, marknadsnoterade aktier 76 Ägare av vissa fastigheter 85 Vinstandelsstiftelser 0,10 0,10 0,10 0,10 u 0,10 0,10 0,10 0,10 u 101 Livsmedel 5,44 5,70 5,89 21,1 0 20,5 4 4,08 4,28 4,41 15,8 3 15,2 0 173 Statens lönesumma 0,60 0,59 0,29 u 0,00 0,00 0,00 u Summa 11,3 3 20,2 2 11,7 6 27,8 2 30,1 2 8,00 14,3 0 8,51 20,7 2 22,0 6 varav saldopåverkande avvikelser 10,7 3 19,6 3 11,4 7 27,8 2 30,1 2 8,00 14,3 0 8,51 20,7 2 22,0 6 Generell skatteförmån till hushåll 3 Ersättning för blod m.m. 0,02 0,02 0,02 0,03 0,03 0,01 0,01 0,02 0,02 0,02 4 Intäkter vid försäljning av vilt växande bär 8 Utlandstraktamente 0,00 u 18 Eu-parlamentarikers rese- och kostnadsersättningar 22 Avdrag för dubbel bosättning 0,58 0,60 0,66 0,68 0,70 0,35 0,35 0,37 0,37 0,37 23 Avdrag för resor till och från arbetet 5,88 6,15 5,28 5,41 5,55 3,53 3,57 2,94 2,94 2,95 24 Avdrag för hemresor 35 Avdrag till arbetsresor, näringsidkare 63 Allemansfond 0,42 0,55 0,71 0,73 u 0,30 0,39 0,50 0,51 u 67 Konsumtionskrediter 136 Ränteutgifter - reduktion -0,21 -0,26 -0,26 -0,26 -0,26 -0,15 -0,19 -0,19 -0,19 -0,19 137 Begränsning kapitalreduktion 0,00 -0,44 -0,44 -0,44 -0,44 0,00 -0,31 -0,31 -0,31 -0,31 Summa 6,69 6,61 5,97 6,14 5,58 4,04 3,83 3,33 3,34 2,84 Samanfattning skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Den ekologiska hållbarheten kan också bidra till fler arbeten, tillväxt och en ökad konkurrenskraft. De åtgärder som redovisas nu är ett viktigt steg. Regeringen återkommer med konkretiseringar och ytterligare förslag i höstens budgetproposition och i bland annat en miljöpolitisk proposition . 1.1 Inledning I regeringsförklaringen underströk statsministern att skall vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologisk hållbar utveckling . Regeringen beslöt att tillsätta en delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. I delegationen ingår statsråden , ordförande, , , och . Delegationens första uppgift har varit att inför den ekonomiska vårpropositionen föreslå ett investeringsprogram för ekologisk hållbarhet samt en gemensam plattform för det fortsatta arbetet. Under arbetet har delegationen haft nytta av förslag och idéer från organisationer, kommuner, statliga myndigheter, pågående utredningar som bland annat och Kretsloppsdelegationen, samt från enskilda personer. Delegationen lämnade sina förslag . Regeringen gör följande bedömningar med anledning av delegationens förslag. 1.2 Ett arv till kommande generationer En hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar våra behov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. om miljö och utveckling i betonade sambandet mellan social, kulturell, ekonomisk och ekologisk hållbarhet. Ekonomisk utveckling, en rik kultur och social välfärd måste gå hand i hand med skydd av miljön och hushållning med naturresurserna. Vi i de rikare länderna har ett särskilt ansvar. Trots att vi utgör en begränsad andel av jordens befolkning så står vi för huvuddelen av den globala belastningen på miljö och naturresurser. Vi har också de största möjligheterna att ändra livsstil och teknik eftersom vi kommit längst i ekonomisk utveckling och social välfärd. För oss är den nya stora uppgiften inför 2000-talet att utveckla den ekologiska hållbarheten. Levnadsstandarden i och vissa andra delar av världen beräknas öka mycket kraftigt . Därmed ökar också resursanvändningen och påverkan på miljön. Det finns beräkningar som visar att dagens resursanvändning behöver bli tio gånger mer effektiv för att en växande världsbefolkning skall kunna leva på en rimlig nivå. Det är en stor utmaning. I regeringsförklaringen underströk statsministern att skall vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbar utveckling . I grunden handlar det om tre saker: skyddet av miljön, en hållbar försörjning och en effektiv användning av jordens resurser. Övergripande mål för ett ekologiskt hållbart samhälle kan formuleras så här: Skyddet av miljön: Utsläppen av föroreningar skall inte skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Naturligt förekommande ämnen skall användas på ett sådant sätt att de naturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljöskadliga ämnen bör inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden skall bevaras och värdefulla kulturmiljöer skyddas. Effektiv användning: Användningen av energi och andra naturresurser skall bli mycket effektivare än den är . Flödena av energi och material kan därmed begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar skall därför också inriktas på resurssnåla processer och produkter. Hållbar försörjning: Ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga måste säkras. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Det betyder att användningen av resurser inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skapar nya och att material bör återvinnas i ett kretslopp. Vi skall hushålla med icke förnybara resurser och kontinuerligt sträva efter att utveckla förnybara ersättningar. Detta kräver en ny helhetssyn där vi tar till vara människors engagemang och teknikens möjligheter. Ett ekologiskt hållbart samhälle kan inte bara finnas i ett land. Problemen och lösningarna är sammanflätade över nationsgränserna. Därför behövs både ett aktivt nationellt och internationellt arbete. har särskilt goda förutsättningar att gå före. Miljöfrågorna blev aktuella tidigt i vårt land. En rad insatser har redan gjorts för att förbättra miljön och hushålla med naturresurserna. finns ett starkt och brett engagemang för hållbar utveckling. Det lokala Agenda 21-arbetet har redan visat hur demokratin kan vitaliseras av arbetet. Stora delar av näringslivet ser ekologisk hållbarhet både som en nödvändighet och som en affärsmöjlighet. Vi arbetar aktivt både i och globalt för en hållbar utveckling. Arbetet för ekologisk hållbarhet är alltså inte bara viktigt för att framtida generationer skall få ett bra liv. Det skapar också mängder av nya möjligheter. Länder som ligger långt framme i utvecklingen kan dra nytta av de nya marknader som öppnar sig för miljöanpassade lösningar. Därmed kan tillväxt och konkurrenskraft stärkas och nya arbeten skapas. Åtgärder för att stimulera investeringar i ekologisk hållbarhet kan också skapa nya arbetstillfällen. Det spännande med den ekologiska hållbarheten som framtidsprojekt är att dra nytta av alla dessa möjligheter. Det förutsätter ett nära samspel mellan politiken på olika områden och mellan samhällets olika aktörer. Hushållning med naturresurserna, omsorg om miljön och social rättvisa är också nödvändiga förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling. är en sund ekonomi en förutsättning för en ekologiskt hållbar utveckling. Den sociala välfärden förutsätter att vi motverkar växande klyftor och skillnader i samhället. Därför är låg arbetslöshet, social trygghet, bra bostadsområden och en god utbildning centrala element. Ett utvecklande arbete som ger utrymme för en rik fritid är centralt för människors engagemang i miljöfrågorna. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter till goda livsvillkor och förutsättningar att delta i samhällsarbetet. En hållbar utveckling innehåller en varsam förvaltning och utveckling av det arv vi fått från generationer före oss, men måste också knyta an till kulturens roll i vardagslivet. En god ekonomisk, social och kulturell utveckling skapar förutsättningar för människor att engagera sig i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. 1.3 Ett aktivt nationellt och internationellt arbete För att skall nå en ekologiskt hållbar utveckling krävs aktiva åtgärder för att påverka samhället. Knappheten på ändliga resurser och växande miljöproblem kommer visserligen att driva fram en anpassning och omvandling, men det skulle ske i efterhand sedan betydande skador på miljön uppkommit eller knapphet på resurser drivit fram kriser och konflikter på olika håll i världen. Därför behövs en aktiv politik både i staten och kommunerna för att främja en ekologiskt hållbar utveckling. Marknadskrafterna kan bidra till en positiv utveckling, men de kan inte ensamma lösa problemen. Målen för en god miljö, en effektiv användning av resurser och en hållbar försörjning är vägledande för detta arbete. Ekosystemen skall brukas på sätt som vare sig hotar deras långsiktiga produktionsförmåga eller den biologiska mångfalden. Redan inom en generation bör betydande framsteg kunna nås. Regionala miljöproblem som försurning och övergödning bör vara lösta och fungerande kretslopp etablerade för de flesta material. Energianvändningen bör ha blivit mycket mer effektiv och förnybara resurser användas i betydligt större utsträckning. Den ekonomiska utvecklingen i utvecklingsländerna bör ha tagit en riktning som är förenlig med en långsiktigt hållbar utveckling. bör vi ha tagit flera viktiga steg på vägen. Ambitionen är att industriutsläppen är nere i nivåer som inte skadar miljön. Processer och produkter bör i högre grad utformas så att de inte skadar miljön i någon del av varukedjan och så att de kan återvinnas i ett kretslopp. Investeringar i ekologisk hållbarhet bör ha gett mätbara effekter i effektivare energianvändning och bättre miljö. En ökad kvalitet och ett vidgat kretsloppsperspektiv inom arkitektur och formgivning bör ha förlängt produktcyklerna och skapat förutsättningar för en god bebyggelsemiljö. Bruket av biologiska resurser bör vara uthålligt och bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Den kommunala planeringen bör ge samlade bedömningar för en ekologiskt hållbar utveckling både i våra tätorter och på landsbygden. Distansarbete med hjälp av informationsteknik har visat sig ha positiva miljöeffekter. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning kring hur distansarbete kan stimuleras och utvecklas. Det bör finnas en god kunskap om vad som behövs för en ekologiskt hållbar utveckling, och ett brett engagemang i arbetet för ett ekologiskt hållbart . Alla viktigare beslut bör analyseras från ett hållbarhetsperspektiv och EU bör ha hållbar utveckling som ett övergripande mål. Vi har ett gemensamt ansvar för att vidta de åtgärder som behövs för att utvecklingen skall gå i denna riktning. Politikens uppgift är till stor del att skapa förutsättningar för och uppmuntra ett handlande som är förenligt med en ekologiskt hållbar utveckling. Det är viktigt att vi väljer de åtgärder som ger störst nytta i förhållande till kostnaderna och att vi väger nyttan mot kostnaden, liksom att vi analyserar alternativa möjligheter att nå målen. Miljöföroreningarna känner inga nationella gränser. Den långsiktiga försörjningen med naturresurser är i stor utsträckning en global fråga. Råvaror och produkter säljs ofta på en global marknad. Den svenska ekonomin är nära sammanflätad med ekonomin i de övriga EU-länderna. Omställningen av till ekologisk hållbarhet förutsätter därför att kraven på ekologisk hållbarhet också får genomslag i andra länder. Allt detta är skäl för att skall vara pådrivande internationellt för en ekologiskt hållbar utveckling. Men det förutsätter också att vi går före nationellt så att vi är trovärdiga när vi skall påverka andra, och att vi lär av andras exempel när de har kommit längre än vi. Det är nu dags att redovisa den ökade bredd i insatserna och det ökade tempo i omställningen som svarar mot dessa ambitioner. I avsnitt 2 redovisas inriktningen på ett aktivt nationellt och internationellt arbete. Inriktningen på arbetet för ekologisk hållbarhet En ekologiskt hållbar samhällsutveckling förutsätter ett samhällsengagemang med både bredd och djup där alla i samhället känner delaktighet och ansvar. Arbetet skall knyta an till det folkrörelsearbete som pågår och ge oss alla som medborgare och konsumenter verktygen för att göra medvetna val som bidrar till hållbarheten. Det gäller att uppmuntra marknadens egna drivkrafter och att alla delar av samhället medverkar. Arbetet inom berörda utgiftsområden kommer att följas upp i varje års budgetproposition. Den gemensamma strategin kommer att redovisas och utvecklas i en särskild skrivelse i samband med budgetpropositionen. I avsnitt 2.1 redovisar vi en första genomgång av styrmedel för ekologisk hållbarhet. Kompetens, kunnande och realkapitalets utformning har en avgörande betydelse för den ekologiska hållbarheten. Därför är det viktigt att påverka och öka investeringar i kunnande och realkapital i en riktning som gynnar ekologisk hållbarhet. Det gäller utbildning och forskning liksom industri, lokaler, bostäder, och infrastruktur som transportsystem, avfalls- och avloppssystem samt energiförsörjning. Förändringar av realkapitalet tar tid. Det är därför viktigt att investeringsprogrammen påbörjas och att de är långsiktiga. Det är viktigt att de nyinvesteringar i infrastruktur som genomförs är anpassade till ekologisk hållbarhet, så att behoven av framtida ombyggnader minskar. Utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle innebär också stora möjligheter för en miljödriven utveckling av näringslivet. I avsnitt 2.2 redovisas vissa nationella insatser för investeringar i ekologisk hållbarhet och i avsnitt 2.3 föreslås ett program för lokala investeringar i vilket kommunerna har en viktig roll. I avsnitt 2.4 beskrivs de långsiktiga effekterna. 2.1 Styrmedel för ekologisk hållbarhet 2.1.1 Allmänt om styrmedel och incitamentsstrukturer Ett ekologiskt hållbart samhälle formas genom insatser på många nivåer och av många aktörer. Statens roll är att skapa förutsättningar för alla att bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Det arbete som redan pågår kommer att leda till betydande förbättringar. Men det behövs också skärpta styrmedel och incitament som styr i rätt riktning. Mål och indikatorer är centrala för arbetet och skall utvecklas vidare. Det behövs tydliga mål och program för arbetet inom varje berört samhällsområde. Lagstiftningen måste utvecklas vidare. Regeringens kommande förslag till miljöbalk är centralt i detta avseende.