prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Det ankommer också på att vidta de åtgärder som kan vara nödvändiga för att säkerställa behovet. 4.2.2 Beredskapsstyrkan för att bekämpa terroraktioner beslutade vid behandlingen av budgetproposition (prop. 1989/90:100, bilaga 15, bet. 1989/90:JuU27, rskr. 1989/90:211) att resurser skulle avsättas för att inrätta en särskild beredskapsstyrka för att bekämpa terroraktioner. Av 2 kap. 9 § polisförordningen (1984:730) framgår att styrkan skall finnas vid i . är styrkan bemannad i huvudsaklig överensstämmelse med de riktlinjer som statsmakterna lämnat. Beredskapsstyrkan får tas i anspråk endast för bekämpning av terroraktioner och först efter regeringens beslut eller, om regeringens tillstånd inte hinner inhämtas, beslut av chefen för . I anledning av inspektionen har och i i en skrivelse till regeringen gemensamt föreslagit att beredskapsstyrkan som sådan skall avskaffas och ersättas med en skyldighet för i att ha polismän med kompetens för terrorbekämpning. Detta skulle möjliggöra för polismyndigheten i att integrera beredskapsstyrkans personal i den särskilda insatsstyrka (piketen) som finns organiserad inom i . och i framhåller att genom en sådan integrering av beredskapsstyrkan och piketen erhålls en sammanhållen organisation och betydande rationaliseringsvinster. och i framhåller också att det kan vara lämpligt att beslut om insatser mot terroraktioner fattas på en högre beslutsnivå än övriga polisinsatser. De anger som alternativa beslutsnivåer regeringen, chefen för eller . Regeringen anser att den nuvarande organisatoriska lösningen för bekämpning av terroraktioner bör förändras. I likhet med och Polismyndig- heten i finner regeringen att det finns flera fördelar med att integrera beredskapsstyrkans personal med den särskilda insatsstyrkan (piketen) vid i . Bl.a. kan rationaliseringsvinster göras i form av samordnad utbildning och rekrytering. Den kompetens som den särskilda beredskapsstyrkans personal tillägnat sig bör tas tillvara så att det gagnar hela polisväsendet. Regeringen vill understryka att det är av yttersta vikt att kompetensen för bekämpning av terroraktioner vidmakthålls. När styrkan integreras med piketen uppkommer frågan huruvida den nuvarande särregleringen avseende beslutsordningen alltjämt skall gälla för polisinsatser mot terroraktioner. Med den föreslagna omorganisationen blir bekämpningen av terroraktioner en av flera uppgifter för de specialutbildade poliserna. Tolkningssvårigheter kan därför inte uteslutas i fråga om vilken beslutsordning som skall tillämpas för deras insatser. Frågan om en särskild beslutsordning skall tillämpas på styrkans ianspråkstagande för terroraktioner bereds vidare inom . Avsikten är att regeringen skall besluta om den föreslagna förändringen . En ny myndighet, , inrättades . har till uppgift bl.a. att i ärenden om registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) pröva frågor om utlämnande av uppgifter i polisregister. Motsvarande uppgift fullgjordes tidigare av enligt den numera upphävda personalkontrollkungörelsen (1969:446). skall också följa Säkerhetspolisens registrering av uppgifter i polisregister, särskilt med avseende på förbudet mot att registrera enskildas åsikter enbart av det skälet att de genom organisationstillhörighet eller på annat sätt gett uttryck för en politisk uppfattning. finansieras över Säkerhetspolisens anslag. Enligt regeringens bedömning ökar den demokratiska insynen i Säkerhetspolisens verksamhet genom verksamhet. 4.2.4 Vissa organisatoriska frågor har föreslagit regeringen att en ändring görs i den bestämmelse i polislagen som reglerar hur många valda ledamöter som högst får ingå i en polisstyrelse. Enligt 5 § polislagen skall antalet valda ledamöter uppgå till lägst sex och högst tio. har framhållit att den övre gränsen för antalet ledamöter vållat en del olägenheter i samband med det pågående rationaliseringsarbetet. Styrelsen har därvid påpekat att det i takt med att de nya länsmyndigheterna införs, blivit allt svårare att uppfylla kravet på att om möjligt alla kommuner i distriktet blir representerade. Styrelsen föreslår därför att den övre gränsen för hur många valda ledamöter som får ingå i en polisstyrelse avskaffas. Regeringen delar bedömning att det är av största vikt för det fortsatta rationaliseringsarbetet att säkerställa att de som berörs av förändringsarbetet också får ett inflytande häröver. Det pågående arbetet ställer krav på de regionala och lokala polisorganisationernas förmåga att finna lämpliga organisationsstrukturer. I förändringsarbetet får inte lagstiftningen i fråga om antalet polisstyrelseledamöter vara något hinder. Det bör därför överlämnas åt att bestämma det högsta antalet valda ledamöter i polisstyrelsen. Detta åstadkoms genom den ändring i 5 § polislagen som regeringen nu föreslår. Regeringen avser att lägga en proposition om den svenska immigrationspolitiken. I den kommer regeringen att bl.a. föreslå att vissa delar av polisens utlänningsverksamhet skall föras över till . Förslaget i denna del innebär att ansvaret för grundutredningar i asylärenden överförs samt att ansvaret för övriga tillståndsärenden och förvarstagna överförs . Regeringen avser vidare att tillsätta en särskild utredningsman för att utreda om ansvaret för verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut bör flyttas från polisen till . skall utredas om verksamheten att transportera avvisade och utvisade ur landet bör flyttas från till . Slutligen skall utredningen belysa frågor om ansvarsfördelning och metoder för den inre utlänningskontrollen. 4.3.1 Resursinsatser och produktivitet Polisen ökade under /95 sina insatser inom de prioriterade områdena - våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. Insatserna fortsatte att öka av /96. För utredning av våldsbrott avsatte polisen under bud- /95 fler resurstimmar än året innan. Även andra satsningar i form av ökad övervakning på fredags- och lördagskvällar samt intensifierat samarbete med restaurangägare och ordningsvakter har gjorts. Antalet våldsbrottsärenden ökade under /95 samti- digt som ett oförändrat antal ärenden redovisades till åklagare. Detta fick till följd att balanserna steg med . Balanserna fortsatte att öka men visade på en liten minskning . Polisens insatser för utredning av ekonomisk brottslighet ökade under bud- /95 . Extra satsningar har också gjorts på spanings- och underrättelseverksamhet med syfte att tidigare upptäcka och ingripa mot den ekonomiska brottsligheten. Antalet ärenden som redovisades till åklagare ökade under budgetåret men till följd av att antalet nya ärenden blev större ökade ändå antalet ärenden i balans kraftigt. När det gäller insatserna mot narkotikabrott kan konstateras att antalet ingripanden på gatunivå har ökat. Satsningar görs vid många polismyndigheter för att förhindra nyrekrytering av narkotikamissbrukare, bl.a. har s.k. gatulang- ningsgrupper inrättats. Vidare följer polismyndigheterna, i samarbete med andra myndigheter, mer systematiskt upp narkotika- och missbrukssituationen. Resursin- satsen mot narkotikabrott har ökat /93 - 1994/95. Insatserna har fortsatt att öka under /96. Detta har lett till att allt fler narkotikabrott upptäcks och att antalet ärenden som överlämnas till åklagare ökar. I trafiken minskade antalet dödade och skadade. Trots att de insatta resurstimmarna minskade med under /95 har polisen i sin trafikövervakningsverksamhet ökat antalet genomförda alkoholtester på bilförare med och antalet förelägganden av ordningsbot - till största delen avseende hastighetsöverträdelse - . De viktigaste förklaringarna till den ökade produktiviteten är användningen av nya tekniska hjälpmedel, bl.a. laserpistolen, och att trafikövervakning nu i större utsträckning även bedrivs av andra enheter än särskilda trafikpolisenheter. har under /96 gjort insatser för att upp- märksamma kriminalitet som har sin grund i rasistiska motiv. anordnades ett seminarium med syftet att öka kunskapen inom polisen i frågor om rasistisk och liknande brottslighet. Ett uppföljningseminarium planeras . Vidare kommer att ge ut en som bl.a. kommer att innehålla en strategi för bekämpning av rasistisk brottslighet. Inom sker en kartläggning av våldsbrottslighet med högerextrem och rasistisk anknytning. En preliminär redovisning har presenterats och en slutlig rapport beräknas vara färdig . 4.3.2 Reform- och rationaliseringsarbetet Utbyggnaden av närpolisen har, efter en svag utveckling under /95, ökat väsentligt under innevarande budgetår. I flertalet län har omfattande utbildningsinsatser gjorts för att närpolisen skall kunna arbeta på ett förebyggande och problemorienterat sätt. Dessutom har utvecklat ett omfattande kursutbud inom ramen för den ekonomiska satsningen på utveckling av närpolisen. Enligt kommer utbyggnaden av närpolisen i flertalet län att vara avslutad . Ambitio- nen i dessa län har varit att närpolisverksamheten skall omfatta av den totala verksamheten. gör bedömningen att nästan alla län kommer att uppnå sina mål . Organisationsutvecklingen av den kvalificerade brottsutredningsverksamheten har enligt senaste halvårsrapport lett fram till att denna verksamhet i nio län bedrivs i nyinrättade länsavdelningar. I övriga län bedrivs verksamheten på sedvanligt sätt i regionala rotlar. Kriminalunderrättelseverksamheten, som skall vara ett stöd för den kvalificerade brottsutredningsverksamheten, för närpolisen och för andra polisfunktioner, har byggts ut och finns nu i alla län. Kraftfulla insatser har gjorts bl.a. vad gäller kompetensutvecklingen. Förändringsarbetet inom polisen har övergångsvis medfört vissa negativa konsekvenser för i första hand utredningsverksamheten. Detta visar sig bl.a. i att andelen ärenden som redovisades till åklagare sjönk under /95 och . Denna negativa trend tycks dock ha brutits . Enligt krävs mycket handledning och utbildning för att få en effektiv utredningsverksamhet inom närpolisen. Styrelsen konstaterar också att de närpolisområden som lyckats bäst är de som tillförts erfarna utredare till sin organisation. med reformkraven har regeringen ålagt polisen ett mer generellt krav att rationalisera verksamheten. har enligt regleringsbrevet för /96 i uppdrag att stödja den lokala polisorganisationen och att vara motor i rationaliseringsarbetet. Vidare skall till regeringen varje halvår redovisa bl.a. hur rationaliseringsarbetet fortskrider. För att ytterligare driva på rationaliseringsarbetet har regeringen uppdragit åt () att genomföra en större granskning av polisväsendet. RRV skall göra en lägesbeskrivning av polisväsendets resurs- utnyttjande och identifiera väsentliga hinder för ett effektivare resursut- nyttjande. Styrning och uppföljning, såväl inom varje polismyndighet som inom polisväsendet i stort, är därvid av särskilt intresse. Även effektiviteten i resursanvändningen skall belysas mot bakgrund av de mål, prioriteringar och uppgifter som statsmakterna har lagt fast. Vidare skall RRV utarbeta förslag till åtgärder för ett effektivare resursutnyttjande och bedöma de resursvinster som varje förslag kan beräknas leda till. Uppdraget skall redovisas i sin helhet till regeringen senast . RRV har i en delrapport, Anslagssparandet inom polisväsendet, konstaterat vissa brister i polisväsendets ekonomistyrning. I en annan delrapport vilken rör vissa avtals- och arbets- givarfrågor inom polisväsendet har RRV lämnat förslag till förändringar efter att bl.a. ha konstaterat att verksamhetsintresset inte alltid är styrande för arbetstidens förläggning. RRV har även behandlat frågor om arbetstidens förläggning och andra rationaliseringsfrågor i sin granskning av verksamheten vid några av polisens ordningsavdelningar (RRV 1995:41). En slutsats av denna granskning är att tillgängliga resurser inom ordningsavdelningarna skulle kunna utnyttjas effektivare bl.a. genom att öka andelen periodplanerad arbetstid och genom att öka enmanstjänstgöringen, framför allt i det problemorienterade och förebyggande polisarbetet. har påbörjat ett arbete som skall leda fram till att arbetstiderna bättre anpassas till polisväsendets behov. Av den senaste halvårsredovisningen framgår att bl.a. har träffat en principöverenskommelse med de fackliga organisationerna om att inleda en förhandling om arbetstiden. Av redovisningar framgår vidare att det finns utrymme för ytterligare rationaliseringar, bl.a. inom ledningsfunktionerna och genom att införa mer enmanstjänstgöring. En utveckling av IT-stödet bör enligt också innebära ytterligare rationaliseringar samt ge möjlig- heter att utveckla samarbetet mellan myndigheter. Styrelsen konstaterar också att länsstyrelserna inte prioriterat utbildning och kompetensutveckling tillräckligt högt. Enligt är den civilanställda personalen fortfarande den mest eftersatta gruppen när det gäller utbildning och kompeten- sutveckling. började under /95 på regeringens uppdrag att utveckla ett system för målstyrning och resultatuppföljning av verksamheten inom polisväsendet. Uppdraget bestod i att skapa en för landet enhetlig begreppsapparat och målstruktur. skulle vidare ta fram resultatmått som kan ge en relevant bild av verksamhetens utveckling och av hur verksamhetsmålen uppfylls. har tagit fram ett förslag till resultatmodell, där redovisningen bl.a. är uppbyggd för att spegla regeringens prioriteringar. Om dessa förändras, skall resultatmodellen kunna förändras och utvecklas . Avsikten är att den nya resultatmodellen skall kunna tillämpas fr.o.m. . Det är angeläget att polisen förstärker och utvecklar såväl sina möjligheter att förebygga som att utreda brott. Av polisens redovisningar framgår att antalet anmälda våldsbrott ökar, medan den tidigare utvecklingen med en ökande andel outredda ärenden synes ha brutits . Det är därför angeläget att den redan inledda sats- ningen på att förstärka utredningsverksamheten fortsätter. Det är också viktigt att arbetet med att utveckla och tillämpa metoder för att förebygga våldsbrott fortsätter. När det gäller bekämpningen av narkotikabrottsligheten inriktas arbetet mot att förhindra nyrekrytering. Satsningarna överensstämmer med regeringens intentioner. Det är positivt att allt fler narkotikabrott upptäcks och att antalet ärenden som överlämnas till åklagare ökar. Ökningen av ekobrottsbalanserna understryker betydelsen av regeringens uppdrag till Riksåklagaren och att arbeta av balanserna samt av den reform av myndighetsorganisationen för ekobrottsbekämpning som redovisas nedan (se avsnitt 5.1.2 Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten). Av redovisning framgår att den brottsutredande verksamheten utvecklats på ett otillfredsställande sätt fram t.o.m. . Därefter synes utvecklingen ha vänt i positiv riktning, särskilt inom de prioriterade områdena. Det är dock för tidigt att bedöma om denna förändring kommer att bestå. Satsningen på att inrätta länskriminalavdelningar samt de därtill hörande satsningarna på metod- och kompetensutveckling måste därför fortsätta. Särskilda insatser för att förstärka utredningskompetensen inom närpolisen måste också göras. Det utvecklade samarbetet med åklagarväsendet som behandlas i avsnitt 4.1.5 har bl.a. detta syfte. En av de mest angelägna uppgifterna för polisen är att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Av polisens resultatredovisning är det svårt att utläsa hur polisen hanterat denna uppgift. Regeringen anser därför att måste fortsätta utvecklingsarbetet inom området resultatuppföljning med att utarbeta metoder och resultatmått för att följa upp även det brottsförebyggande arbetet. Antalet dödade och skadade i vägtrafiken har minskat, bl.a. till följd av polisens arbete. Polisens samlade insatser på trafikområdet är av strategisk betydelse för att nå trafiksäkerhetsmålen. Polisen bör därför fortsätta sitt arbete med att utveckla och effektivisera sin verksamhet inom trafikområdet. Vad gäller fordonskontroll på väg hänvisas till vad regeringen anför under utgiftsområde 22 - Kommunikationer - avsnitt Särskilda frågor. Utbyggnaden av närpolisen har fortsatt. Det inger dock oro att vissa län här har en något låg ambition. Enligt regeringen måste därför fortsätta att följa utvecklingen och sprida de erfarenheter som vinns i närpolisfrågor i den lokala polisorganisationen. Vidare bör i detta arbete särskilt stödja och påskynda utvecklingen i de län där utbyggnaden av närpolisen går sakta. Arbetet med att verksamhetsanpassa arbetstiderna är enligt regeringens bedömning av avgörande betydelse för att åstadkomma en effektivare polisverksamhet. I vissa län planerar närpolisen numera sina arbetstider direkt efter den verksamhet som skall bedrivas. Planering sker månad för månad, s.k. periodplanerad arbetstid. Polisen har också på vissa ställen sett över och rationaliserat utryckningsverksamheten. Genom förändringarna har polisens resurser på ett bättre och mer flexibelt sätt kunnat styras till tider då risken för brott och ordningsstörningar är störst. Regeringen anser det angeläget att arbetet med att verksamhetsanpassa arbetstiderna och att utveckla och öka enmanstjänstgöringen fortsätter. Detta ligger i linje med utvecklingen av det problemorienterade arbetet som det leder till en effektivare polisverksamhet. Även om ett omfattande rationaliseringsarbete pågår inom hela polisväsendet finns det enligt regeringen dock fortfarande ett stort utrymme för att åstadkom- ma en bättre och effektivare polisverksamhet. Detta gäller inte minst samarbetet över länsgränser och med andra myndigheter. Även när det gäller länsmyndigheter samt lednings- och befälsfunktioner finns det fortfarande ett visst utrymme för rationaliseringar. återkommande halvårsredovisningar avseende rationaliseringsarbetet, liksom den kommande granskningsrapporten från kommer att ge ett gott underlag för den fortsatta utvärderingen av förändringsarbetet. Regeringen anser vidare att arbetet med att införa mål- och resultatstyrning på alla nivåer i polisväsendet skall intensifieras. Ett viktigt led i detta arbete är att slutföra arbetet med den centrala modellen för resultatredovisning så att den kan användas fr.o.m. . En sådan modell är en förutsättning för att ge såväl som regeringen och möjligheter till uppföljning av polisväsendets samlade verksamhet och resultat. har en viktig uppgift i att fortsätta att utveckla och förnya resultatmodellen. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 10 251 272 Anslagssparande 863 801 1)2) Utgiftsprognos 16 327 200 2) 1995/96 Anslag 15 367 312 därav 1996 11 050 300 2) 2) 1997 Förslag 10 488 194 1998 Beräknat 10 808 236 1999 Beräknat 11 178 655 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslagen B 1. , B 3. , B 4. , B 5. Lokala polisorganisationen och B 6. Från anslaget betalas kostnaderna för verksamheten vid polismyndigheterna, Riks- polisstyrelsen (med undantag av Säkerhetspolisen), , och . En jämförelse mellan budget och utfall för /95 visar att poli- sväsendet detta år hade ett anslagssparande på . Polisen har (1993/94-1995/96) genomfört ålagda bespa- ringar på sammanlagt och därutöver under budgetåren 1992/93- 1994/95 redovisat ett sammanlagt anslagssparande på . Innevarande budgetår visar dock utfallet att polisens förbrukning av medel överstiger anslagstilldelningen. En anledning till detta är att polisväsendet liksom andra myndigheter fått merkostnader till följd av bl.a. löneökningar, höjningen av arbetsgivaravgiften och införandet av fastighetsskatt på kontorslokaler. Enligt prognos kommer merparten av an- slagssparandet att vara förbrukat vid budgetårets slut. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisväsendet för /95. -------------------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Det övergripande målet för polisen är att minska brottsligheten och öka| |människors trygghet. Detta sker genom att förebygga och bekämpa | |brottslighet. Polisarbetet skall ske problemorienterat, rättssäkert,| |effektivt och i samverkan med dem som berörs av och som kan påverka| |brottsligheten. Polisen skall prioritera kampen mot våldsbrott, | |narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. Särskild uppmärksamhet | |skall ägnas brott med rasistiska inslag. | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 10 488 194 tkr | -------------------------------------------------------------------- har i en skrivelse till regeringen lämnat en lägesredovisning och presenterat de åtgärder styrelsen har vidtagit för att åstadkomma balans i polisens ekonomi. Bl.a. har tillsammans med länspolismästarna lagt fast planeringsförutsättningar med målsättningen att polisväsendets ekonomi därefter i huvudsak skall vara i balans. Förändringsarbetet leder till omstruktureringar som i hög grad påverkar personalbehovet. har bl.a. redovisat att de nya ekonomi- och personaladministrativa systemen förväntas minska behovet av personal för dessa uppgifter. Omstruktureringen inom polisväsendet innebär också att det uppstår ett behov av omflyttning av polispersonal inom landet. För att underlätta rationaliseringsarbetet och omstruktureringen har personal erbjudits att gå i pension . fanns det 24 700 anställda inom polisen. Av dessa var 17 300 poliser. Jämfört med har antalet anställda inom polisen blivit drygt 550 personer färre. Totalt har drygt 1 450 personer slutat /96, nästan alla med någon form av pension. Samti- digt har nästan 900 personer anställts. Av dessa är 390 poliser som blivit klara med polisutbildningen. och gör Rikspolis- styrelsen den bedömningen att drygt 1 100 anställda kan komma att sägas upp. Vidare leder förslaget om överförande av vissa delar av utlänningsverksamheten till till att ytterligare personal kan bli berörd. bedömning är att det med hänsyn till verksamhetsbehov och personalsammansättning först kommer att finnas behov av att rekry- tera polisaspiranter. Vad gäller polischefspersonal gör bedömningen att det inte finns något direkt rekryteringsbehov. Behovet av annan personal kommer enligt att minska till följd av ökat ADB-stöd och förändrade administrativa rutiner. På tekni- kområdet - och då särskilt inom IT-området - kommer emellertid personalbehovet att öka. Inom en effektiv polisorganisation måste det finnas såväl poliser som administrativ personal och experter av olika slag. Att få en väl avvägd sammansättning av personal inom polisen kommer enligt regeringens bedömning framöver att vara en väsentlig uppgift. skall ge den lokala polisorganisationen stöd och råd i detta arbete. Det beräknade anslaget för överensstämmer i huvudsak med det anvisade anslaget för innevarande budgetår. Medel motsvarande har dock överförts till utgiftsområde 8. Invandring och flyktingar för den utlänningsverksamhet som polisen utför med undantag av medel för polisens kostnader för verkställighet av avlägsnandebeslut i asylärenden. Vidare har, i enlighet med vad som förutskickades budgetproposition, från anslaget avräknats med anledning av den utökade avgifts- finansieringen av polisens stämningsmannadelgivning. beräknas utgifterna uppgå till respektive . I de beräknade utgifterna för ingår ett preliminärt sparkrav på . Beroende på tidigare fastlagda justeringar blir dock anslagsnivån i praktiken oförändrad. Kravet utgör en del i det besparingsbeting på som har fastställts för Justitiede- partementets område. I övrigt hänvisar regeringen till den resultatinformation som tidigare lämnats under verksamhetsområdet polisväsendet. -------------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag 714 432 1)2) 1997 Förslag 509 022 1998 Beräknat 526 634 1999 Beräknat 545 315 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslaget B 2. Regeringen föreslår att Säkerhetspolisen tilldelas ett anslag på . -------------------------------------------------------------------- |- En ny åklagarorganisation har införts. | |- För att effektivisera kampen mot den ekonomiska brottsligheten| |kommer en särskild myndighet, , att inrättas| |under Riksåklagaren. kommer för| |speciella mål att upphöra.