prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Undersökningar visar att av kunderna anser att detta alternativ är lika bra eller bättre än det gamla postkontoret, som ofta hade ett mera begränsat öppethållande. Det kvarstår dock fortfarande 1 529 hushåll som har postutdelning samt 1 967 hushåll som har kassaservice . Övernattbefordran av normalbrev har uppgått till (får ej understiga enligt Postens egna kvalitetskrav). genomförde den största förändringen i sitt brevnät sedan postnumren infördes . Förändringen bestod av att introducerade ett helt nytt, tekniskt avancerat sorterings- och transportsystem för brev. Strukturförändringarna har medfört en del anpassnings- och övergångsproblem vilket har inneburit att andelen övernattbefordrade brev har sjunkit. Omfattningen av försenade brev och ekonomibrev var särskilt stor då det nya systemet inroducerades i sin helhet. Förseningarna har i stort utsträckt sig till . Posten AB:s egen mätning visade att den tekniska kvaliteten uppgick till . För att minska störningarna har satt in extra sorteringsinsatser och transportinsatser. arbetar nu med att korrigera brister i det nya systemet, återföra kvalitetsnivån till den ur- sprungliga nivån som låg på samt återställa kundernas förtroende. Posten AB:s målsättning är att överträffa den nu gällande nivån . () har överlämnat studien konsekvenser av avregleringen på telemarknaden till regeringen. Ett antal serviceaspekter på bl.a. telefonitjänsten undersöktes. I studien framkom bl.a. att den nya tekniken har resulterat i att operatörernas kostnader för att erbjuda region- och fjärrsamtal inte är högre än för lokalsamtal. Vidare framkom att befolkningen i glesbygd har sämre kännedom om de nya operatörer som erbjuder telefonitjänster till allmänheten än vad befolkningen i tätort har. Operatörerna och Tele2 uppfyller de krav om leveranstid av abonnemang inom den tid som tillståndsvillkoren föreskriver (), ingen skillnad mellan glesbygd och tätort kunde påvisas. Vad gäller kravet enligt tillståndsvillkoren att fel skall vara avhjälpta i av fallen, så uppfyller inte operatörerna detta fullt ut i tätort, men väl i glesbygd. Det finns tydliga skillnader i antalet felanmälningar mellan glesbygd och tätort. Avsevärt fler felanmälningar görs i glesbygd än i tätort varför kravet på driftsäkerhet inte uppfylls i glesbygd men väl i tätort. kommer att följa upp hur täckningskravet i tillståndsvillkoren uppfylls av de olika operatörerna. har tagit emot ca 400 anmälningar med anknytning till teleområdet. Anmälningarna har nästan uteslutande avsett . De har gällt klagomål mot marknadsföring, kritik mot abonnemangsvillkor, debiteringen av betalteletjänster samt krav på säkerhet vid abonnemang. De postala ärenden som har inkommit till sedan Posten bolagiserades uppgår uppskattningsvis till ett trettiotal. Skriftliga klagomål som har registrerats hos PTS men vidarebefordrats till eller , uppgår till ett trettiotal. Det har rört sig om bl.a. postkontorens service, för höga portopriser eller andra avgifter. revisorer har i sin granskning (1995/96:RR10) uttryckt önskemål om bättre uppföljning av de sociala och regionala målen. Vidare har revisorerna påtalat att de politiska målen på post- och teleområdet delvis är otydligt formulerade. Revisorernas påpekande har i allt väsentligt tillgodosetts genom regeringens proposition angående ändringar i postlagen (prop. 1995/96:218) samt förslagen i departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38). De politiska målen tydliggörs, Post- och roll klargörs samt en tydlig rapporteringsskyldighet avseende bl.a. servicenivån i landet införs i Post- och instruktion. På postområdet har revisorer vidare förutsatt att frågor om befordran av tidningar och tidskrifter i glesbygd och prismål på tidningar och tidskrifter analyseras inom ramen för översynen av postlagen. revisorer har också påtalat vikten av att funktionshindrades och äldres tillgång till postservice garanteras även efter bolagiseringen av och att kvaliteten upprätthålls. Revisorerna ansåg att bör säkerställa denna service genom upphandling, följa utvecklingen av resultatet av upphandlingarna samt uppmärksamma regeringen på förändringar i den service som är föremål för upphandling. I regeringens proposition (1995/96:218) Ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. föreslås bl.a. att den nuvarande grundläggande postservicen, som skall vara rikstäckande och tillhandahållas alla till enhetliga priser, utvidgas till att omfatta samtliga adresserade försändelser upp till . Härigenom kommer även adresserade icke inneslutna brev och försändelser upp till som till exempel tidningar och tidskrifter att omfattas av begreppet. I propositionen föreslås vidare vidgade befogenheter för i flera avseenden, bl. a. införs tillståndsgivning samt tydligare riktlinjer för avseende rapportering av uppföljningen av de politiska målen på postområdet. I samband med regeringsombildningen lades det övergripande ansvaret för regeringens IT-politik under . Detta innebär bl.a. att är ansvarigt departement för Kommissionen (SB 1995:01) för att främja en bred användning av informationsteknik, IT- kommissionen, samt för Ungdomens IT-råd (SB 1995:02). Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 1996:46) för . De övergripande uppgifterna enligt tidigare direktiv ligger fast. De innebär att kommissionen skall vara rådgivande åt regeringen i övergripande och strategiska frågor samt pådrivande, kunskapsspridande och framåtblickande inom IT-området. Dessutom tillkommer uppgifter som följer av regeringens IT-proposition. beslutade (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) om åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Arbetet med de uppgifter som redovisats i IT-propositionen kommer att fortsätta inom departement och myndigheter. Regeringen avser att lämna en årlig skrivelse till om utvecklingen på IT-området samt hur målen för IT-strategin uppfylls. Kommissionen skall lämna en slutrapport . En delredovisning skall lämnas . 1994/95 Utgift 140 0001) Anslagssparande 55 725 1995/96 Anslag 249 000 Utgiftsprognos 231 000 därav 1996 165 000 1997 Förslag 161 345 1998 Beräknat 158 225 1999 Beräknat 158 225 1)Beloppen anges i tusental kronor Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. () är en central förvaltningsmyndighet för frågor om post-, tele- och radiokommunikation. PTS har ett samlat myndighetsansvar på postområdet. I ansvaret ingår att vara tillsynsmyndighet samt ansvara för hanteringen av obeställbara brevförsändelser. Som förvaltningsmyndighet på telekommunikationsområdet är PTS funktionsansvarig för telesystemet i , vilket innebär att myndigheten ansvarar för att det finns ett väl fungerande allmänt telekommunikationssystem som täcker hela landet och kan erbjudas alla. Häri innefattas ansvar för standardisering samt hänsyn till den internationella teletrafikens behov. har också ansvaret för samhällsåta- ganden på post- och teleområdet gällande totalförsvarets och funktionshindrades behov av post- och telekommunikationstjänster. Verksamheten inom PTS skall i det närmaste helt finansieras med avgifter som inlevereras på särskild inkomsttitel undantag är vissa samhällsåtaganden inom handikappområdet samt samhällsåtaganden för beredskapsåtgärder, som finansieras med anslag över statsbudgeten. Avgifter tas ut för tjänster från de enskilda. Inleverans mot inkomsttiteln beräknas till . Enligt regeringen bör vissa beredskapsåtgärder för telekommunikationer avgiftsfinansieras . En närmare redogörelse återfinns under utgiftsområde 6. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag till ett avgiftssystem m.m i samband med propositionen om ändringar i telelagen. De övergripande målen för PTS är att på postområdet verka för att en väl fungerande post- och kassaservice finns tillgänglig för alla enligt de mål som anges i postlagen (1993:1684). På tele- och radioområdet skall PTS verka för ett effektivt telesystem i enlighet med de fastlagda telepolitiska målen samt svara för ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation och andra användningar av radiovågor. Verksamheten inom funktionen postbefordran skall bedrivas så att under höjd beredskap totalförsvarets behov tillgodoses. Verksamheten inom funktionen telekommunikation skall bedrivas så att under höjd beredskap totalförsvarets behov tillgodoses. skall tillgodose funktionshindrades behov av postservice och telekommunikation. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | - De övergripande målen för PTS är att på postområdet verka för att| | en väl fungerande post- och kassaservice finns tillgänglig för| | alla enligt de mål som anges i postlagen (1993:1684). | | | | - På tele- och radioområdet skall PTS även fortsättningsvis verka| | för ett effektivt telesystem i enlighet med de fastlagda | | telepolitiska målen som anges i telelagen (1993:597) samt | | svara för ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till | | radiokommunikation och andra användningar av radiovågor. | | | | - Verksamheten inom funktionen postbefordran samt funktionen | | telekommunikation skall bedrivas så att under höjd beredskap | | totalförsvarets behov tillgodoses. | | | | - skall tillgodose behov hos | | funktionshindrade av postservice och telekommunikation. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 161 345 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 137 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen har i sin proposition om ändringar i postlagen (prop. 1995/96:218) lämnat förslag till förändringar i de politiska målen på postområdet samt förslag till förändrade uppgifter för PTS. En proposition med förslag till ändringar i telelagen, förändringar i de telepolitiska målen samt förändrad roll för PTS planeras . PTS bör bl.a. få till uppgift att redogöra för klagomål på post- och teleområdet. PTS avses få ett ökat sektorsansvar samt ett antal nya uppgifter. Kraven på vad gäller uppföljning och redovisning av myndighetens verksamhet samt bevakningen av marknadens utveckling bedöms komma att öka. Sammantaget innebär detta ett behov av ökade resurser av framför allt utredande karaktär. Det framgår av den anslagsframställning som PTS har lämnat för att myndigheten tillfälligt bör undantas från kravet på full kostnadstäckning i uttaget av de avgifter som skall täcka verksamhetens kostnader i syfte att utjämna tidigare budgetårs avgiftsöverskott. () har granskat PTS årsredovisning, räkenskaper och ledningens förvaltning för /95. RRV har i revisionsberättelsen gjort bedömningen att PTS årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. I revisionsrapporten lämnar dock RRV vissa kommentarer på resultatredovisningen samt den finansiella delen. Kommentarerna har inte föranlett någon anmärkning i revisionsberättelsen. Verksamheten har redovisats på följande verksamhetsgrenar: Post, Tele, Radio, Utrustning, Totalförsvar och Handikapp. verksamhetsgren Beredskap har ändrat namn till Totalförsvar. Gemensamma och administrativa kostnader har i sin helhet fördelats på verksamhetsgrenarna. Ett arbete med att se över avgifterna har påbörjats efter samråd med RRV. Merparten av anslagssparandet /95 kommer att föras bort såsom besparing och utnyttjas därmed inte av myndigheten. Vidare fattade regeringen beslut om att av PTS anslagssparande för /94 skulle föras bort som besparing. Den främsta anledningen till det uppkomna anslagssparandet är att kostnaderna för verksamhet och organisation har varit lägre än vad som hade kunnat förutses vid myndighetsbildningen. PTS har i årsredovisningen /95 avrapporterat vissa uppdrag angående de områden som regeringen särskilt har begärt i regleringsbrevet. Regeringen har för att få ett mer heltäckande bedömningsunderlag initierat ett flertal utredningar på framför allt teleområdet. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden 1994/95 Utgift 100 3001) Utgående reservation 4 320 1995/96 Anslag2) 153 854 Utgiftsprognos 105 435 därav 1996 74 935 1997 Förslag 157 484 1998 Beräknat 157 484 1999 Beräknat 157 484 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Anslagposter handikappverksamhet under anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden för /96 Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget skall användas till att trygga funktionshindrade personers behov av effektiva telekommunikationer och postservice. Utbetalningstillfällena på anslaget är ojämna eftersom det används till upphandling. Detta innebär att det kan uppkomma reservationer. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 157 484 tkr | | | | Övrigt: | | | | Anslaget C 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden delas | | upp i tre anslag; ett anslag för upphandling av samhällsåtaganden| | för funktionshindrade personer samt två för upphandling av sam- | | hällsåtaganden på försvarsområdet. De hittillsvarande anslagspos-| | terna 1. Totalförsvarsområdet postverksamhet samt | | 2. Totalförsvarsområdet televerksamhet under anslaget D 2. Upp- | | handling av särskilda samhällsåtaganden upphör och ersätts med | | anslagen B 7. Funktionen telekommunikationer samt B 8. | | Funktionen Postbefordran inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. | | Anslagsnivåer redovisas i Försvarsdepartementets | | budgetproposition. Anslaget C 2. bör delas upp i tre anslag; ett för upphandling av tjänster för funktionshindrade på post- och teleområdet samt två för upphandling av tjänster m.m. för totalförsvaret på samma områden. Anslaget bör göras om från reservationsanslag till ramanslag. På telekommunikationsområdet skall bl.a. nummerupplysningstjänster samt förmedlingstjänster för texttelefoner för funktionshindrade personer säkerställas samt andra tjänster för funktionshindrade inom tele- eller postområdet om ett stort behov föreligger. PTS bör även kunna upphandla biträde från . På postområdet skall PTS upphandla de försändelser som skickas portofritt mellan synskadade, förmedling av blindskriftsförsändelser till och från vissa institutioner samt post- och kassaservice till äldre och funktionshindrade personer i glesbygd. Vidare bör anslaget även användas till att upphandla fri sjukvårdsupplysning för texttelefonianvändare. Det skall även kunna användas till annan upphandling av post- och teletjänster för funktionshindrade. Regeringen anser att upphandlingsarbetet av handikapptjänster bör koncentreras till en myndighet. Regeringen föreslår därför att 54 915 tkr överförs från utgiftsområde 9, anslaget D 8. Ersättning för texttelefoner till utgiftsområde 22 anslaget C 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden. PTS skall fritt kunna prioritera inom vilket område som särskilda satsningar bör ske. Medel som har varit öronmärkta för t.ex. postområdet skall således kunna användas för upphandling av tjänster på teleområdet och vice versa, medlen skall inte heller specialdestineras till någon särskild tjänst. Resultatet av en lösning av denna typ bedöms vara att flexibiliteten i anslaget ökar och att myndigheten år kan prioritera viktiga delområden. Härigenom får också PTS möjlighet att satsa på eventuella nya och mer effektiva tjänster. Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice 1994/95 Utgift 250 0001) Reservation 0 1995/96 Anslag 300 000 Utgiftsprognos 300 000 därav 1996 200 000 1997 Förslag 200 000 1998 Beräknat 200 000 1999 Beräknat 200 000 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Från anslaget utbetalas ersättning till för den rikstäckande betalnings- och kassaservice som Posten AB förbundit sig att tillhandahålla enligt det avtal som upprättats med staten. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 200 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget bör göras om från reservationsanslag till ramanslag. Kostnader förenade med statens ägande i 1994/95 Utgift 215 5501) Reservation 4 574 1995/96 Anslag 210 000 Utgiftsprognos 205 658 därav 1996 137 105 1997 Förslag 140 000 1998 Beräknat 140 000 1999 Beräknat 140 000 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget skall användas till kostnader förenade med statens ägande i . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 140 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- beslutade (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443) i samband med beslut om ombildning av till aktiebolag, att statens kostnader för ägande i skulle belasta ett särskilt anslag. Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1992/93:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. har för /95 anvisat för grundtjänsten samt därutöver anvisat en engångssumma till bolaget på /95 för att täcka investeringskostnaden för ny teknik vid centralerna i , och , totalt . har för /96 anvisat ett anslag på för statens kostnader för grundtjänsten enligt avtal. För beräknar regeringen att statens ersättning för AB:s åtaganden uppgår till . Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 1994/95 fanns ej Reservation 0 1995/96 Anslag 37 5001) Utgiftsprognos 37 500 därav 1996 25 000 1997 Förslag 23 000 1998 Beräknat 25 000 1999 Beräknat 25 000 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Det övergripande ansvaret för IT-frågor, samt Ungdomens IT-råd har överförts till i samband med regeringsombildningen. Regeringen har fattat beslut om att bidra med i finansieringsstöd till satsning på IT i landsbygd/glesbygd. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 23 000 tkr | | | | Övrigt | | | | Det övergripande ansvaret för IT-frågor har överförts till utgifts-| | område 22. samt Ungdomens IT-råd bör finansieras| | från detta anslag. Anslaget bör användas till att finansiera samt Ungdomens IT- råd. Vidare bör anslaget användas till att stödja punktinsatser som handlar om sådan kunskaps- och kompetensuppbyggnad som leder till att nya användarkategorier i samhället får kunskap om IT, exempelvis funktionshindrade och invånare i glesbygd, även kvinnors behov och intressen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Anslaget C 5. Informationsteknik: Telekommunikation bör göras om från reservationsanslag till ramanslag. , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. -------------------------------------------------------------------- | Sammanfattning av regeringens överväganden: | | | | - Målet för SJ:s soliditet är att den skall uppgå till lägst | | vid utgången av . | | | | - SJ får disponera överskott i sin verksamhet | | 1997-1998 utan att inleverera avkastning på verkets | | statskapital. Målet för räntabiliteten är att resultat efter | | skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. | | | | - Rullande materiel bör införskaffas med den typ av finansie- | | ringsform som ger den lägsta kostnaden för statsverket sett | | över utrustningens hela ekonomiska livslängd. Förleasingavtalen| | bör en separat redovisning ske förevarje ingånget leasingavtal.| | För regeringen skall SJ kontinuerligt redovisa nya | | finansieringslösningar som inte sluts med | | eller svensk bank för tillgångar som skall användas i SJ t.ex.| | rullande materiel. I samband med redovisningen av | | leasingavtalen skall SJ:s framtida investeringsbehov | | analyseras. | | | | - Ramen för försäljning av fast egendom på 3,1 miljarder | | kronor bibehålls och med avyttringar | | intagna i ramen. | | | | - Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt | | koncernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en | | försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till| | SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Anslaget för överföring| | av medel (D 1.) behålls och beräknas för till | | . 7.1 Verksamhetens inriktning m.m. består av moderföretaget affärsverket SJ och AB Swedcarrier som är helägt av affärsverket och fungerar som ett sammanhållande bolag för . har persontrafiken visat en positiv resandeutveckling. Jämfört med föregående år ökade resandet mätt i personkilometer och mätt i antal resande . Främst ökade resandet med X 2000. Tågresorna från till utlandet ökade . Godstransporterna på järnväg var ungefär som föregående år. Konjunkturen i kombination med den höga produktiviteten har inneburit att sedan förändringsarbetets början visat vinst. För långväga transporter, som svarar för av det totala godstransportarbetet, har tåget en marknadsandel på , lastbilen och sjöfarten . har SJ genom Swedcarrier avyttrat samtliga aktier i . , A/S har förvärvat tre bussbolag i med sammanlagt ca 70 anställda. I har förvärvat ytterligare tre bussbolag med sammanlagt ca 465 anställda. SJ har genom AB Swedcarrier förvärvat av aktierna i dotterbolaget samt vilket innebär att RailCombi åter helt ägs av . SJ har förhandlat med olika intressenter angående för- säljning av . Slutförhandlingar pågick och såldes till det brittiska bolaget . Stagecoach är ett av världens största bussbolag. I och i övriga görs omfattande satsningar på järnvägsnätet i syfte att stärka järnvägens konkurrenskraft. järnvägsnät knyts i allt större utsträckning till det kontinentala nätet. Järnvägstrafiken har traditionellt drivits av de nationella järnvägs- förvaltningarna. Genom den stora satsning som görs på järnvägens infrastruktur pågår även åtgärder runt om i i syfte att stärka järnvägsförvaltningarnas lönsamhet och förbättra effektiviteten. Arbetet har emellertid nått olika långt i olika länder. ligger långt framme i förändringsarbetet inom järnvägssektorn. Enligt det nu gällande trafikpolitiska beslutet skall järnvägstrafiken drivas på företagsekonomiska grunder. sker en kraftfull upprustning av bannätet med utgångspunkt från samhällsekonomiska kriterier. Det råder således en betydande skillnad mellan de förutsättningar för baninvesteringar som ges genom de samhällsekonomiska kalkylerna och möjligheterna att bedriva trafiken på lönsamma villkor. Genom riksdagsbeslutet fick det svenska järnvägssystemet en ny ansvarsfördelning genom uppdelning av SJ i , infrastrukturansvarig myndighet, och trafikföretaget . Denna ansvarsuppdelning har haft en rad positiva effekter för den svenska järnvägen. gavs genom detta beslut förutsättningar att spela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel. SJ har genomgått omfattande omstruktureringar och rationaliseringar. Målsättningen för SJ är att utvecklas till ett konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som kärnverksamhet. SJ skall bedriva tågtrafik på affärsmässiga villkor vilket har medfört ett omfattande effektiviserings- och rationaliseringsarbete inom SJ. Det är av avgörande betydelse att SJ har en stark ekonomi för att kunna erbjuda sina kunder en konkurrenskraftig service. SJ skall fortsätta utvecklas mot ett effektivt och konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som kärnverksamhet. SJ bör direkt eller genom dotterbolag bedriva denna verksamhet. Annan verksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. Ytterligare en förutsättning är att det sker under rimligt risktagande. Med rimligt risktagande avses att kompletterande verksamhet inte får bedrivas på bekostnad av kärnverksamheten. Staten styr genom att fastställa ekonomiska villkor och mål för verksamheten. 7.2 Ekonomiska mål och resurser