prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslagen bedöms innebära att den| |årliga kostnaden minskas med .| |fattade beslut med| |anledning av propositionen (bet.1995/96:SoU15, rskr.| |1995/96:262). Förändringen innebär bl.a. att| |gränsdragningen mellan personlig assistans och| |kommunala och landstingskommunala stödinsatser för| |funktionshindrade personer har blivit tydligare.| |Vidare har begreppet personlig assistans definierats| |i lagstiftningen. De förändrade reglerna trädde i kraft| |. | | Regeringen beräknar mot bakgrund av de förändrade| |reglerna att 3 bör anvisas till| |ändamålet under . | | | | | |B 8. utbildningsstöd1) | | | | Anslagssparande 1 535 Utgiftsprognos 14 177 därav 1996 10 576 1 anslaget 2 Beloppen anges i tusental kr () är en central myndighet med uppgift att administrera statsbidrag till vårdartjänst samt till verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning. Dessutom disponerar NV vissa medel från utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Nämnden bistår med kansliresurser den särskilda nämnd, , som skall avgöra frågor om intagning till rh-anpassad gymnasieutbildning. Inom NV:s anslagsram ingår också medel till informations- och utvecklingsarbete. NV:s arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1988:1126) med instruktion för . NV:s övergripande mål är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen i olika utbildningssammanhang. I sin årsredovisning för /95 redovisar NV verksamheten i verksamhetsgrenarna stöd inom folkhögskolor, stöd inom universitet och högskolor och stöd inom riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindrade ungdomar. Av årsredovisningen framgår att NV:s anslagssparande vad beträffar myndighetens förvaltningsanslag vid utgången av /95 uppgick till . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår. NV har inkommit med fördjupad anslagsframställning . I denna tar NV bl.a. upp frågan om ytterligare utbyggnad av den rh-anpassade gymnasieutbildningen. NV framhåller att man tillsammans med i skolan () gjorde en kartläggning av behovet av framtida platser inom den rh-anpassade gymnasieutbildningen. Det totala behovet av sådana platser beräknades uppgå till ca 200 . NV konstaterar att dessa prognoser stämmer med den hittillsvarande utvecklingen och att en fortsatt utbyggnad av antalet platser i den rh-anpassade gymnasieutbildningen därför är nödvändig för att tillgodose de svårt rörelsehindrade elevernas rätt till gymnasieutbildning. NV anser att för- handlingar om ytterligare två riksgymnasieorter därför skyndsamt bör inledas. NV framhåller också att när det gäller omvårdnadsinsatserna i anslutning till den rh-anpassade utbildningen så bör former för fyraårsplaner för utbildning och omvårdnad vid riksgymnasieorterna införas. Syftet med sådana planer skall vara att tillförsäkra antagna elever deras rätt till gymnasieplats och att ge både staten och de lokala huvudmännen ett planeringsunderlag för kostnader för såväl utbildning som habilitering och boende. Planerna skall, efter samråd med berörda kommuner, fastställas av och NV gemensamt. NV tar även upp frågan om myndighetens namn. NV anser att det nuvarande namnet inte på ett adekvat sätt speglar myndighetens verksamhet. Namnets innebörd är oklart och begreppet vårdartjänst speglar bara en av flera stödinsatser som NV ansvarar för. Namnet tydliggör heller inte att NV har centrala myndighetsuppgifter utan NV uppfattas ibland som ett kommunalt organ. NV anser därför att myndighetens namn bör ändras till ett som tydligare än det nuvarande speglar NV:s nuvarande uppgifter och ansvarsområden. NV föreslår att myndighetens namn därför bör ändras till utbildningsstöd (SISUS). NV beräknar förvaltningskostnaderna till ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |För skall de övergripande målen för NV| |och dess verksamheter ligga fast. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 8 640 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Nämndens för vårdartjänst (NV) namn ändras till Statens| |utbildningsstöd (SISUS). Resultatbedömning och fördjupad prövning Regeringen anser att det av årsredovisningen och den fördjupade an- slagsframställningen framgår att NV:s verksamhet bedrivs med sådan inriktning och på ett sådant sätt att det övergripande målet med verksamheten uppnåtts. Vidare gör regeringen bedömningen att de resultat som nämnden redovisar för de tre verksamhetsgrenarna i sin årsredovisning är tillfredsställande. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi- sionsberättelsen avseende NV:s årsredovisning för /95. I en revisionsrapport har RRV dock påpekat att NV har vissa brister i sin resultatredovisning. RRV framhåller att det är svårt att utläsa NV:s verk- samhetsgrenar ur resultatredovisningen och att detta huvudsakligen beror på att en beskrivning av verksamhetsgrenarna saknas. NV har i sin fördjupade anslagsframställning klargjort grunderna för sin indelning av verksamheten i verksamhetsgrenar och gett förslag till verksamhetsmål för samtliga verksamhetsgrenar. Regeringen har tillsatt utredningen (U 95:14) Funk- tionshindrade elever i skolan (FUNKIS). Utredningen skall utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Utredningen skall bl.a. utvärdera verksamheten med riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar och föreslå nödvändiga förändringar av systemet. I avvaktan på resultaten av FUNKIS är regeringen inte beredd att ta ställning till förslagen i NV:s fördjupade anslagsframställning om en utbyggnad av den rh-anpassade gymnasieutbildningen till ytterligare två orter samt om upprättande av fyraårsplaner för utbildning och omvårdnad vid riksgym- nasieorterna. Regeringen har i de myndighetsspecifika direktiven till NV inför den fördjupade prövningen av verksamheten gett myndigheten i uppdrag att pröva om dess namn på ett adekvat sätt speglar den nuvarande verksamheten samt - om NV finner det motiverat - lämna förslag till nytt namn. NV har i sin fördjupade anslagsframställning föreslagit att myndighetens namn bör ändras till ett som bättre speglar dess verksamhet. Regeringen delar NV:s uppfattning att ett namnbyte för myndigheten är lämpligt och att det nya namnet bör vara utbildningsstöd (SISUS). Regeringen anser att NV bör byta namn till utbildningsstöd (SISUS). De övergripande målen för myndighetens verksamhet skall oförändrat vara att förbättra förut- sättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen i olika utbildningssammanhang. Regeringen bedömer att bör anvisas till utbildningsstöd för . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 7 3761) Anslagssparande 1 148 1995/96Anslag 11 551 Utgiftsprognos 12 699 därav 1996 10 590 1997 Förslag 7 847 1998 Beräknat 7 838 1999 Beräknat 8 060 1 Beloppen anges i tusental kr är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka frågor som rör funktionshindrade personers rättigheter och intressen. arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1994:949) med instruktion för . Det övergripande målet för är enligt lagen (1994:749) om att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt att verka för att de övergripande målen för handikappolitiken uppnås. /95 är således för vilket har lämnat årsredovisning. I regleringsbrevet för /95 gavs emellertid dispens från kraven i 5 och 9 §§ förordningen (1993:134) om myndigheternas årsredovisning och anslagsframställning. Årsredovisningen innehåller sålunda inte någon fullständig resultatredovisning. redovisar verksamheten i verksamhetsgrenarna information och rådgivning, tillgänglighet, skolfrågor, arbetsmarknadsfrågor, funktionshindrade föräldrar och deras situation, kvinnor med funktionshinder och EU-frågor. skall i sin verksamhet prioritera kvinnor med funktionshinder. Av årsredovisningen framgår att anslagssparande vad beträffar myndighetens förvaltningsanslag för /95 uppgick till . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar att det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår. har i enlighet med sin instruktion och lämnat rapporter om sin verksamhet till regeringen. Ombudsmannen har i dessa rapporter redovisat den nuvarande situationen inom olika samhällsområden för personer med funktionshinder. Rapporterna innehåller också ett antal förslag som syftar till att stärka funktionshindrade personers ställning i samhället. I enlighet med regeringsuppdrag av har inkommit med en plan för den långsiktiga strategin för sitt EU-arbete. har inkommit med enkel anslagsframställning för . I denna anger att några av de viktigaste uppgifterna för myndigheten är att följa rättstillämpningen på handikappområdet samt att ge juridisk rådgivning. har också som en prioriterad uppgift att sprida kunskap om för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet och framhåller att arbetet med standardreglerna bör fortsätta med betoning på reglernas genom- förande och uppföljning. anför också att det behövs för- stärkning av myndighetens personalresurser, framförallt vad gäller planering och uppföljning av ekonomiadministrationen. beräknar förvalt- ningskostnaderna för till . har inkommit med en rapport till regeringen med förslag till verksamhetsmål för . I rapporten föreslår att verksamheten bör indelas i tre verksamhetsgrenar: ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |De övergripande målen för | |verksamhet ligger fast för . | | | | | |Resurser | | | |Ramanslag 7 847 tkr | ------------------------------------------------------- Regeringen anser att det av årsredovisningen, anslagsframställningen och de rapporter som lämnat till regeringen framgår att myndighetens verksamhet bedrivs med sådan inriktning och på ett sådant sätt att det övergripande målet med verksamheten uppnåtts. Vidare gör regeringen bedömningen att de resultat som redovisar för sina verksamhetsgrenar i årsredovisningen är tillfredsställande. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi- sionsberättelsen avseende årsredovisning för /95. bör fortsätta sitt arbete med att sprida kunskap om för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet med betoning på reglernas genomförande och uppföljning. Regeringen anser att de övergripande målen för verksamhet oförändrat skall vara att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt att verka för att de övergripande målen för handikappolitiken uppnås. Vidare anser regeringen att verksamhet bör indelas i de verksamhetsgrenar som föreslagits i myndighetens rapport till regeringen . Regeringen bedömer att bör anvisas till för . Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och drogpolitik ------------------------------------------------------- |individ- och familjeomsorg | | | |- Barnets bästa skall alltid prägla de åtgärder som| | vidtas av insatser för barn. | |- En särskild rapport (Ds 1996:57) Barn har| | tagits fram inom . Rapporten| | ger en bilda av hur barn och ungas allmänna| | livsvillkor ser ut . Syftet är att ge en| | aktuell överblick av vilka insatser som social-| | tjänsten och andra aktörer inom barnområdet behöver| | utveckla. | |- En proposition med förslag till en ny| | socialtjänstlag kommer att föreläggas | | under höstriksdagen. | |- Missbrukarvård och ungdomsvård utvecklas inom| | ramen för dels Statens institutionsstyrelses| | verksamhet, dels av bl.a. med| | särskilda utvecklingsmedel som fördelas genom| | och länsstyrelserna. | | | | | |Alkoholpolitik | | | |- Alkoholpolitiken skall även i fortsättningen ha| | som ambition att begränsa alkoholens| | skadeverkningar genom att minska den totala| | alkoholkonsumtionen, där särskilt ungdomars och| | riskkonsumenters alkoholvanor är av central| | betydelse. | |- För att motverka negativa alkoholpolitiska| | effekter av medlemsskapet i EU görs breda| | satsningar för att utveckla nya metoder för det| | alkoholpreventiva arbetet. | | | | | |Narkotikapolitik | | | |- De narkotikapolitiska insatserna utgörs av en| | kombination av förebyggande insatser, utbud av| | olika behandlingsformer och effektiva| | kontrollinsatser. Arbetet sker på såväl nationell| | som internationell nivå. 6.1.1 individ- och familjeomsorg Socialtjänstlagen ger uttryck för en stark tilltro till människans egen förmåga och vilja att fullt ut delta i samhällslivet och att förändra sin situation. insatser skall medverka till att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden, att människor med sociala eller andra handikapp kan delta i samhällets gemenskap och leva som andra, att de som missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommer ifrån sitt missbruk och att de som saknar medel till sitt uppehälle får möjlighet att klara sin försörjning. har uppgifter på såväl individ- som grupp- och samhällsnivå. Den skall arbeta både förebyggande och åtgärdande. Det individuella bistånd som ges genom försorg skall utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Valet av bistånd får inte styras av mekaniskt tillämpade åtgärdsmodeller utan måste alltid utgå från vad som är mest ändamålsenligt i det enskilda fallet. ställs således inför kravet att ha tillgång till ett brett register av handlingsalternativ när det gäller olika insatser. Arbetet inom individ-och familjeomsorg har präglats av det ansträngda ekonomiska läget i landet. De åtgärder som regeringen föreslår har som en utgångspunkt att inte åsamka kommunerna ökade kostnader. I många fall handlar det om att utveckla bättre och effektivare metoder som dels höjer kvalitén på insatserna dels kan medverka till lägre kostnader. I ett sådant läge blir det allt viktigare att myndigheter som har angränsande ansvarsområden samverkar i arbetet med att finna insatser för individer och familjer. Genom samverkan åstadkommer man ett mer effektivt utnyttjande av de resurser som står till myndigheternas förfogande. Även om det prövas nya modeller för samverkan mellan myndigheter kan detta arbete utvecklas ytterligare. Det gäller också samverkan med folkrörelser och frivilliga organisationer som har en viktig funktion i det sociala arbetet. Regeringen har presenterat ett nationellt brottsförebyggande program. Härigenom startade ett brett upplagt och systematiskt förändringsarbete för att stärka de insatser som görs för att förebygga brott. Rättsväsendets insatser är av stor betydelse för att angripa brottsligheten, men en framgångsrik kriminalpolitik förutsätter också insatser inom andra samhällssektorer. Tidiga insatser för att hindra att ungdomar i riskzonen hamnar i en kriminell livsstil är av central betydelse i det brottsförebyggande arbete. Socialbidraget har fortsatt att öka både när det gäller antalet personer som får socialbidrag och i fråga om kostnaderna. erhöll 720 782 personer (388 702 hushåll) socialbidrag eller introduktionsersättning för flyktingar. Kostnadsök- ningen har fortsatt . Även bidragstidens längd fortsätter att öka och är . Huvudorsaken till ökningen är den fortsatt höga arbetslösheten. Det är framför allt grupper som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden som blir bidragsberoende, bl.a. ungdomar och invandrare. Tre fjärdedelar av hushållen består av svenska medborgare och en fjärdedel utländska. De hushåll som får socialbidrag är i stor utsträckning ensamstående utan barn. De svarar för av samtliga bidragshushåll, varav männen utgör och kvinnor . Cirka hälften av bidragstagarna är . (Diagram: Utvecklingen av antalet socialbidragstagare och utgivet socialbidrag 1980-1995) Den beskrivna utvecklingen är ett uttryck för inslag i den allmänna sam- hällsutvecklingen som vi med största kraft måste bekämpa. Den höga arbetslösheten är huvudorsaken till hushållens försämringar när det gäller ekonomin. Kampen mot arbetslöshet är ett av de viktigaste inslagen i regeringens politik . Vi får inte komma dithän att allt fler människor ställs utanför arbetslivet och marginaliseras i ett långvarigt bidragsberoende. måste aktivt verka för att det skapas förutsättningar för människor med en svag ställning på arbetsmarknaden att få arbete och utbildning och att omfattas av arbetsmarknadspolitiska eller arbetsrehabiliterande åtgär- der. samverka med andra berörda myndigheter, framför allt med arbetsförmedlingen, och andra arbetsrehabiliterande organ för att åstadkomma en samordning av insatserna och därmed bättre effektivitet är av stor betydelse för att hävda arbetslinjen. Många kommuner tar ett stort ansvar för sysselsättningsskapande åtgärder och har också varit framgångsrika i detta arbete. Olika studier visar att kommuner med en tydlig policy och ett genomtänkt arbetssätt, där samverkan med andra myndigheter ges stor vikt, har kunnat minska utgifterna för socialbidrag. har på regeringens uppdrag analyserat och utrett socialbidragsutvecklingen och socialbidragssystemets funktion. Arbetet har redovisas i ett antal rapporter som tillsammans med huvudbetänkande Ny socialtjänstlag (SOU 1994:139). Regeringen avser att återkomma med förslag till en ny socialjänstlag. Propositionen kommer även att omfatta förslag rörande ekonomiskt bistånd. Åtgärder för barn och unga arbete med barn och unga skall präglas av ett barnperspektiv, vilket innebär att barnets bästa alltid skall sättas i första rummet. Barn och unga skall komma till tals i frågor som rör dem. Detta skall vara en ledstjärna i alla åtgärder som rör barn. arbete med utsatta barn och deras familjer har på regeringens initiativ varit föremål för omfattande utvecklingsinsatser, bl.a. inom ramen för utvecklingsmedel som disponerar. Även fyller en viktig funktion genom att följa och bevaka barns och ungas rättigheter och intressen. En mer utförlig redogörelse för barns livsvillkor i lämnas i en sär- skild rapport (Ds 1996:57) Barn som upprättas inom . Det är angeläget att få en mer utförlig och genomlyst bild av hur barn lever för att kunna sätta fokus på barns behov av gynnsamma betingelser under uppväxten. Det är också viktigt att lyfta fram negativa omständigheter, som kan förorsaka att vissa grupper barn får sämre livschanser, och att ta fram åtgärder som kan hejda nedåtgående spiraler. Det handlar om såväl barns och ungas allmänna livsvillkor som förebyggande samt vård- och stödinsatser som och andra ak- törer inom barnområdet kan behöva utveckla. Syftet är att ge underlag för en fortsatt diskussion om och engagemang för barnfrågorna samt underlag för even- tuella förändringar inom området. kommer en särskild proposition att lämnas om internationella adoptionsfrågor. I den kommer att föreslås att skall ratificera om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Propositionen innehåller förslag som föranleds av tillträdet till konventionen. Dessutom lämnas vissa andra förslag till lagändringar. övertog (SiS) ansvaret för tvångsvården av missbrukare. övergick ansvaret för ansökan om tvångsvård från länsstyrelserna till kommunerna. Staten har således genom det statliga huvudmannaskapet fått ett direkt ansvar för tvångsvården av missbrukare. Utvecklingsmedel som disponeras av och länsstyrelserna har bl.a. som syfte att stimulera kommunerna att utveckla den öppna missbrukarvården. har även haft regeringens uppdrag att följa utvecklingen och sambanden mellan tvångsvård, frivillig institutionsvård och öppna kommunala insatser för missbrukare. Uppdraget har redovisats till regeringen i rapporten i missbrukarvården, följer upp och utvärderar 1996:3. Rapporten bygger på en bred kartläggning av hur kostnader, resurser och resursutnyttjande inom missbrukarvården utvecklats . Sammanfattningsvis konstateras att missbrukarna får vård på behandlingshem i betydligt mindre utsträckning än . Inom den frivilliga institutionsvården minskade antalet inskrivningar med en tredjedel, från knappt 19 1989 till knappt 13 1994. Minskningarna ägde främst rum och har framförallt gällt alkoholmissbrukare och inskrivna vid hem som arbetar med utredning, motivation och behandling. var ca 2 700 alkoholmissbrukare frivilligt inskrivna på behandlingshem jämfört med ca 1 400 1994, d.v.s. nästan en halvering. Antalet ansökningar om vård enligt LVM har minskat markant . Det gäller också länsrätternas beslut om vård som halverades från drygt 1 600 till cirka 800. En allt större del av dem som får tvångsvård blir först omhändertagna. Däremot har inte själva antalet omedelbara omhändertaganden ökat. gjordes cirka 900 omedelbara omhändertaganden jämfört med 850 . Minskningarna inom tvångsvården har främst skett och sammanfaller i tiden med ovan nämnda huvudmannaskapsförändringar. Som förklaring anger bl.a. att kraftigt höjda vårddygnsavgifter för delar av vården i kombination med kommunernas ökade inflytande över utrednings- och beslutsprocessen har givit kommunerna starkare motiv och ökade möjligheter att söka alternativ till LVM-vård. Som en följd av vikande efterfrågan har platsantalet vid LVM-hemmen nästan halverats . fanns cirka 1 200 platser, medan platsantalet var 625. Studien visar dock att kommunernas totala resurser för missbrukarvård inte har minskat . Både antalet missbrukare som fått vård och kostnaderna har i stället ökat något. Det gäller både institutionsvård (inklusive familjevård) och öppe- nvård. Sammanlagt förbrukade kommunerna ca 2,3 miljarder 1993 och ca 2,5 miljarder . Vård och behandling på institution svarar fortfarande för mer än hälften av kostnaderna. Den andel av de totala kostnaderna som avser specialiserad öppenvård och skyddat boende har ökat något . Vilka konsekvenserna har blivit för de missbrukare som tidigare blev aktuella för tvångsvård går inte med säkerhet att uttala sig om på grundval av studier. Det är därför angeläget att fortsatt följa de mest utsatta missbrukarnas situation. Många kommuner har byggt upp specialiserade verksamheter på hemmaplan för missbrukare som upprepade gånger omhändertagits för LVM-vård. Det kan t.ex. handla om att erbjuda stödinsatser i boendet eller utveckla olika former av strukturerad daglig sysselsättning. De utvecklingsmedel som fördelas av länsstyrelserna har haft betydelse för denna utveckling. Regeringen bedömer det som angeläget att även fortsättningsvis avsätta särskilda medel för att stimulera kommunerna att utveckla ett alkohol- och drogförebyggande arbete samt andra stöd- eller vårdinsatser. Utvecklingen inom spelområdet går mycket snabbt. Nya spelformer utvecklas liksom tekniken inom området. Från olika håll uttrycks en oro över att spelberoendet och därtill hörande sociala problem skall öka. Därför bör resurser avsättas för att i första hand samla kunskap om utvecklingen för att i ett senare skede kunna motverka negativa inslag i verksamheten. Under anslag C 1. Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård samt alkohol- och drogförebyggande arbete bör två miljoner avsättas för att påbörja en kunskaps- inhämtning om spelberoende. En arbetsgrupp bör bildas för att närmare utreda hur en kunskapsuppbyggnad inom området lämpligen bör ske. Folkrörelser och andra frivilliga organisationer har en viktig funktion inom det sociala arbetet. Organisationernas ideologi och särart utgör grunden för deras sociala engagemang.