prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — Organisationen skall ge god service, främja rättssäkerhet i myndighetsutövningen samt utformas så att konkurrens i fråga om produktion av landskapsinformation underlättas. Detta innebär att myndighetsuppgiften att svara för en effektiv försörjning av basdata vad avser landskap och fastigheter görs tydlig och hålls isär från uppdrags- och produktionsuppgifterna. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att redovisa hur en ökande andel av den grundläggande landskapsinformationen kan upphandlas i konkurrens. gör i sin anslagsframställning för bedömningen att av produktionen skall vara möjlig att upphandla i ett initialskede. Stora investeringar kommer att krävas . Det gäller dels att genomföra en ny arbetsprocess i fastighetsbildningen, dels att slutföra uppbyggnaden av grundläggande databaser. Vidare gäller det att bygga upp en digitalt lagrad fastighetsregisterkarta och att anpassa den så att den kan användas i olika informationssystem. Arbetet med att integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering inleddes när den nya myndigheten startade sin verksamhet . Det långsiktiga målet är att fastighetsbildning och registrering skall ske i en väl sammanhållen process. Syftet är att utveckla ett för verksamheten särskilt anpassat handläggningssystem. Målet är att det stora flertalet ärenden skall hanteras snabbare, till lägre kostnader och med bibehållen rättssäkerhet. Ett utvecklingsarbete bedrivs och . beräknar att ett nytt handläggningssystemen skall kunna genomföras /98 och ge full effekt . Denna utveckling kan tala för att kostnaderna för fastighetsregistreringen, i den del de avser registrering av lantmäteriförrättningar, bör ingå i kostnadsunderlaget för lantmäteritaxan. Målet för arbetet med fastighetsregisterkartan är att den så långt som möjligt skall vara överförd i digital form . Vidare bör arbetet med att föra över de konventionella allmänna kartorna till digital form bedrivas så snabbt som möjligt. En annan angelägen uppgift är uppbyggnaden av de lägenhets- och adressregister som krävs i anslutning till folk- och bostadsräkningen (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Anslagsmedel för upprättande av dessa register redovisas under utgiftsområde 2. Databaser som innehåller landskaps- och fastighetsinformation bör så långt möjligt byggas upp och ajourhållas vid källan. Registrering bör i princip bara ske en gång och uppgifterna nyttiggöras i hela systemet av databaser. Detta förutsätter en nära samverkan mellan , andra statliga myndigheter, kommuner och andra organisationer. Standardiserings-, säkerhets- och kvalitetsfrågor är viktiga i detta sammanhang. har i sin anslagsframställning framhållit att GPS- verksamheten - mätning, positionsbestämning och navigering med utnyttjande av satelliter - kommer att växa kraftigt inom många delar av samhället . Verket har ett ansvar för utveckling och samordning inom GPS- området. har i anslagsframställningen redovisat sina och vissa andra organs åtgärder med anledning av regeringens uppdrag att fullfölja uppbyggnaden av den nationella infrastrukturen för GPS-verksamheten. Det gäller bl.a. förtätning av de geodetiska riksnäten och vidareutvecklingen av referensstationsnätet SWEPOS. De aktuella insatserna är enligt regeringens mening en viktig del i samhällets stöd för uppbyggnad och utnyttjande av digitala system med geografisk inriktning och därmed för en väl utvecklad IT-verksamhet. Regeringen förutsätter att arbetet på grundval av de överenskommelser som träffats skall kunna fullföljas enligt intentionerna i ovan nämnda uppdrag och i huvudsak finansieras genom bidrag från berörda huvudintressenter samt avgifter. har träffat ett ramavtal och ett avtal om samverkan med . Avtalen reglerar bl.a. frågor om produktion, förvaltning, utbyte och spridning av grundläggande geografisk information. Det övergripande målet med denna samverkan är att effektivisera de båda myndigheternas hantering av geografisk information för att därigenom uppnå största möjliga samhällsnytta för gjorda insatser. nationalatlas intar en speciell ställning i svensk kartverksamhet. Den utgörs av dels ett bokverk, dels en geografisk databas. Som regeringen framhållit i IT-propositionen representerar nationalatlasen en betydande tillgång som kan utvecklas till en innehållsrik informationsdatabas och som bl.a. kan användas i undervisningen. Enligt regeringens uppfattning är det därför angeläget att utveckla nationalatlasens digitala version och att atlasen fortlöpande kan anpassas till de nya distributionsmedier och presentationsformer som utvecklas med hjälp av IT. Verksamheten vid begränsar sig i huvudsak till ett verksamhetsområde, nämligen hantering av va-mål. En viktig uppgift är att minska handläggningstiderna för va-målen genom fortsatt rationalisering och regelförenkling. I sammanhanget bör också nämnas att lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar är föremål för översyn inom ramen för Plan- och byggutredningen (M 1992:03). Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet och fastighetsdataverk- samhet framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Lantmäteri- och fastighetsdata- verksamhet 510,7 740,0 777,6 519,5 495,4 427,1 419,3 och har lämnat årsredovisningar för /95 och . Dessa visar att verksamheten vid myndigheterna i allt väsentligt svarat mot av statsmakterna formulerade mål. Fastighetsdatareformen har avslutats enligt genomförandeplanen, vilket innebär att all inskrivnings- och fastighetsregisterverksamhet i riket nu sker i fastighetsdatasystemet (FDS). Det statliga lantmäteriet har motsvarat uppställda mål när det gäller att förbättra handläggningstiden per ärende inom fastighetsbildningen. Uppbyggnaden av databaser har forcerats. revisionsberättelser innehåller inga invändningar. Statens lantmäteriverks omsättning uppgick till . Omsättningen under /95 var 1 . Den avgiftsfinansierade verksamhetens andel av den totala omsättningen uppgick till (67). Resultatet efter finansnetto uppgick till -19,(54,4). Resultatförsämringen, som återfinns inom såväl uppdrags- som fastighetsbildningsverksamheten, kan bl.a. hänföras till det omfattande förberedelsearbetet med den nya organisationen. Förbrukningen av verkets ramanslag uppgick till (408,0). De oförbrukade anslagen uppgick /96 sammantaget till och fördes över till den nya myndigheten. för fastighetsdata omsättning uppgick till (166,6), varav intäkterna från anslag uppgick till (59). Resultatet efter finansnetto uppgick till (4,7). Förbrukningen av anslaget uppgick till (98,4). Det oförbrukade anslaget uppgick /96 till . Beloppet fördes över till den nya myndigheten. Den nya organisationen för det statliga lantmäteriet innebär omställningskostnader. Omställningen skall finansieras inom ordinarie verksamhet. Detta innebär att budgeten för är underbalanserad. Underskottet skall finansieras med hjälp av sparade anslagsmedel och ackumulerade överskott i den avgiftsfinansierade verksamheten. skall i årsredovisningen för redovisa kostnaderna för omorganisationen. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser beträffande omorganisationen av lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten som helhet. kommer inte att kunna bli föremål för studier och utvärderingar förrän tidigast . har lämnat årsredovisning för /95. De hittillsvarande resultaten visar att de mål som lagts fast för verksamheten i stort sett har uppnåtts. revisionsberättelse innehåller inga invändningar. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 506 446 1) Anslagssparande 42 301 1995/96 Anslag 732 356 Utgiftsprognos 770 031 därav 1996 514 600 1997 Förslag 490 272 1998 Beräknat 421 864 1999 Beräknat 413 945 1 Beloppen anges i tusental kronor och avser /95 och . är central förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsindelning och grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. är chefsmyndighet för lantmäterimyndigheterna i länen. Lantmäterimyndigheterna skall handlägga förrättningar, verka för regional samordning av grundläggande landskaps- och fastighetsinformation, ge råd och stöd inom verksamhetsområdet samt utreda och avge yttranden i ärenden eller mål hos domstolar, länsstyrelser och andra statliga myndigheter. Lantmäterimyndigheterna får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Under detta anslag redovisas kostnaderna för de anslagsfinansierade verksamheterna inom lantmäteriområdet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | För den kommande planeringsperioden skall de övergripande målen | | för det statliga lantmäteriet vara att | | | | - verka för en ändamålsenlig fastighetsindelning, | | | | - verka för en effektiv försörjning med grundläggande landskaps-| | och fastighetsinformation som skall tillhandahållas i den | | form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna | | samhällsbehov. | | | | Målet för uppdragsverksamheten skall vara att tillhandahålla | | sådana tjänster inom myndighetens verksamhetsområde som gagnar en| | effektivisering av viktiga samhällsfunktioner. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 490 272 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 925 000 tkrResultatbedömning | | Regeringen bedömer att verksamhetens resultat väl motsvarar de | | mål som ställts upp. För den kommande planeringsperioden bör dock| | de övergripande målen revideras något i enlighet med vad som | | redovisats ovan. | | | | | | Slutsatser | | Regeringen beräknar, med hänvisning till vad som anförts i | | inledningen till detta verksamhetsområde, anslaget för nästa | | budgetår till 490 272 tkr. | | omfattas av regeringens sparkrav på statliga | | utgifter. Med anledning härav har anslaget räknats ned med 10 | | mkr jämfört med . beräknas i enlighet med vad som| | tidigare aviserats en ytterligare neddragning med | | (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). | | Regeringen har beaktat de samordningsvinster som | | sammanslagningen av och | fastighetsdata beräknas innebära, effekter av den tekniska | | utvecklingen samt ökade avgiftsintäkter som följd av nya | | finansieringsprinciper. | | På grund av omorganisationskostnaderna beräknas anslaget belastas| | med ett underskott för på ca . Underskottet täcks av| | tidigare anslagssparande. Som vi återkommer till längre fram i | | detta avsnitt belastas anslaget under innevarande budgetår också| | av en neddragning med för att finansiera visst | | överskridande. | | Från och med ingår nedsättningsbeloppet enligt | | förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar| | som en anslagspost under detta anslag. anslagsposten är beräknad| | till för . | | Den verksamhet som delvis eller helt finansieras med anslag | | kommer att kräva betydande investeringar.| | Det handlar som tidigare nämnts bl.a. om att genomföra en ny | | process för fastighetsbildning/fastighetsregistrering och att | | genomföra den planerade uppbyggnaden av grundläggande databaser.| | Därefter minskar anslagsbehovet som intäkterna från den| | avgiftsfinansierade verksamheten kan komma att öka. -------------------------------------------------------------------- | Avgiftsfinansierad verksamhet | | Tabell 1: Resultatbudget för | | avgiftsfinansierade verksamhet | | (): | | | | O IntäkterKostnadResultatUppdrag3403400Förrättningar3653650Myndighetsservice70700P antbrevsregistrering & kreditmarknadssystem30300Grundläggande fastighetsinformation753540Grundläggande landskapsinformation452520Summa92586560 Den avgiftsfinansierade verksamhetens andel av den totala omsättningen beräknas för uppgå till . uppdragsverksamhet och myndighetsservice är konkurrensutsatt medan övrig avgiftsfinansierad verksamhet bedrivs i monopol. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall, med undantag för grundläggande fastighets- och landskapsinformation, bedrivas med full kostnadstäckning. Finansieringsprinciperna för dessa verksamheter innebär att användarna av landskaps- och fastighetsinformation i ökad utsträckning skall bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling av informationssystemen. Detta innebär att användarna utöver att betala för de rena uttags- eller expeditionskostnaderna också skall lämna visst bidrag till drift och utveckling. Detta bidrag beräknas för uppgå till . Omsättningen vid den avgiftsfinansierade verksamheten bedöms ligga i nivå med . har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att lämna förslag om hur den kartografiska uppdragsverksamheten och den fristående förlagsverksamheten bör bedrivas på . I uppdraget ingår att närmare analysera förutsättningarna för en bolagisering av den produktions- och uppdragsverksamhet som bedrivs inom verket. Från förslagsanslaget C 3. Bidrag enligt lantmäteritaxan betalas utgifter för de s.k. nedsättningsbeloppen enligt 7 § förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. Avgiften för en förrättning skall sättas ned när beslut i ett fastighetsbildningsärende medför att fastigheter m.m. av mindre betydelse inte längre behöver redovisas i fastighetsregistret. Taxebeloppen skall också sättas ned för sådana äganderättsutredningar som förordnar om. De nuvarande principerna för nedsättning har tillämpats . Skälet för införande av systemet var att det fanns ett motstånd från sakägare mot att ansöka om vissa förrättningar och att vissa förrättningar som var önskvärda från allmän synpunkt därför inte kom till stånd. Nedsättningsbeloppets storlek har beräknats med utgångspunkt i bedömningar av vissa registerhållande myndigheters besparingar till följd av en mera rationell fastighetsredovisning. Kostnaderna för nedsättningen ingår i kostnadsunderlaget för beräkning av expeditionsavgifter vid inskrivningsmyndigheterna. Anslaget har överskridits. Överskridandena kommer, om hänsyn tas till det prognostiserade utfallet för innevarande budgetår, vid utgången av att uppgå till sammanlagt ca , varav avser det förlängda /96. Det statsfinansiella läget ställer fortsatta krav på återhållsamhet med offentliga utgifter. Regeringen gör den bedömningen att överskridandena måste finansieras inom ramen för de medel som finns tillgängliga inom verksamhetsområdet. Självfallet kan därigenom vissa angelägna insatser och åtaganden komma att försenas. Regeringen har därför föreslagit att till anslaget Bidrag enligt lantmäteritaxan på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anvisar för ändamålet. Överskridandena under /96 finansieras genom att motsvarande belopp på förvaltningsanslaget dras in som en besparing. Äldre överskridanden avses behandlas i samband med beredningen av budgetproposition. De föreskrifter som styr nedsättningen av avgiften vid lantmäteriförrättningar bör mot den angivna bakgrunden förändras. Det särskilda anslaget bör utgå och verksamheten i fortsättningen betalas över anslaget Förvaltningskostnader för . Statens kostnader för sådana nedsättningar bör vidare hållas inom en fastställd ram. Således bör lägre avgift komma ifråga endast för de från allmän synpunkt mest angelägna förrättningarna. Det bör ankomma på regeringen eller efter regeringens bemyndigande att besluta om hur de medel som anvisas för ändamålet - för beräknade till - skall disponeras. Avsikten är att nya föreskrifter skall gälla från . Nedsättningsbeloppen enligt det nu gällande systemet kommer emellertid att belasta budget och därmed verksamheten under framåt. Det är angeläget att undvika att belastningen ökar ytterligare genom nya åtaganden. Regeringen har därför för avsikt att redan i samband med att denna proposition överlämnas till i förordning besluta att bestämmelserna om nedsättning av avgiften för vissa förrättningar i 7 § förordningen om avgifter vid lantmäteriförrättningar inte skall tillämpas på lantmäteriförrättningar där ansökan kommer in under återstoden av . 1994/95 Utgift 4 2201 Anslagssparande 2 631 1995/96 Anslag 7 651 Utgiftsprognos 7 600 därav 1996 4 900 1997 Förslag 5 124 1998 Beräknat 5 231 1999 Beräknat 5 353 1 Beloppen anges i handlägger med hela landet som verksamhetsområde mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande mål som har gällt för perioden /93 - 1994/95| | och /96 bör gälla även för . | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 5 124 tkr | -------------------------------------------------------------------- De hittillsvarande resultaten visar att de mål för verksamheten som lagts fast kommer att uppnås. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast budgetproposition bör gälla även för . Med hänsyn till det anslagssparande som uppstått - delvis beroende på uppskjutna investeringar, delvis på grund av viss överbudgetering av anslaget - anser regeringen att av sparade medel bör dras in som en besparing. Anslaget för beräknas till . beslutade bl.a. att den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten inom det statliga lantmäteriet skulle brytas ut och bolagiseras (prop. 1994/95:166, 1994/95;BoU17, rskr. 1994/95:313). Bolaget, , började sin verksamhet . Beslutet innebar att regeringen bemyndigades genomföra bolagiseringen samt att föra över delar av lantmäteriorganisationens verksamhet med tillgångar och skulder till det nybildade bolaget. (M 1994:04) bedömning var att cirka 100 årsarbetare borde kunna anställas i bolaget. Kapitaliseringsbehovet för bolaget bedömdes av utredningen till , varav reservfond. Bolaget tillfördes därutöver i form av ett ovillkorat aktieägartillskott avsett att täcka de engångskostnader och investeringar som bolaget bedömdes behöva i inledningsskedet. Det av disponerade avkastningspliktiga kapitalet för finansiering av omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten (statskapital) användes för kapitalisering av bolaget. Regeringen bemyndigades i samband med bolagiseringen också att sälja aktier i det nya bolaget. Därefter har vissa ytterligare omställningsåtgärder visat sig vara nödvändiga. Åtgärder har av bolaget vidtagits för att anpassa arbetsstyrkan till en vikande marknad samt för att förbättra marknadsföringen av bolagets tjänster. Bolaget fattade bl.a. beslut om uppsägning av 24 personer och om en minskning av antalet lokalkontor från 29 till 23. För att klara omställningskostnaderna och stärka bolagets finansiella ställning har bolaget hos regeringen begärt ytterligare ägartillskott. Regeringen beslutade att bifalla bolagets begäran, varigenom ställdes till bolagets förfogande som ett villkorat aktieägartillskott. Aktieägartillskottet finansierades via statskapital. Beslutet bör ses som ett fullföljande av omorganisationen av lantmäteriverksamheten och bolagiseringen av den fastighetsekonomiska verksamheten. Regeringen har därvid gjort den bedömningen att nämnda tillskott får anses rymmas inom det av givna bemyndigandet . Regeringen avser att , efter en analys av marknads- förutsättningarna, avveckla statens ägande i bolaget. Det är svårt att nu bedöma om behov av ytterligare kapitaltillskott kan komma att erfordras. Regeringen avser att använda statskapital för att täcka också de ytterligare kostnader som därvid kan uppkomma. Förslag till statsbudget för Regional utjämning och utveckling (utgiftsområde 19) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Lagtext.................................................... 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter................................... 4 3 Inledning.................................................. 6 3.1 Utgiftsområdet och dess medelsram................... 6 3.2 Allmänt............................................. 8 3.2.1 Sammanfattning av de viktigaste frågorna............ 8 3.2.2 En ny regional näringspolitik....................... 9 3.2.3 Den regionala problembilden........................ 10 3.2.4 Den stora regionalpolitiken......................... 12 3.2.5 ................................. 13 3.2.6 Företagsstöd........................................ 20 3.3 Resultatinformation................................. 21 3.3.1 ................................. 21 3.3.2 Företagsstöd........................................ 22 3.3.3 Jämställdhetsarbete................................. 32 3.3.4 Länsstyrelserna..................................... 34 4 Förslag till förändringar av företagsstöd m.m.............. 37 4.1 Stödområden......................................... 37 4.2 Regionalt utvecklingsstöd........................... 39 4.3 Landsbygdsstöd m.m.................................. 43 4.4 Sysselsättningsbidrag............................... 46 4.5 Nedsatta socialavgifter............................. 47 4.6 Transportbidrag..................................... 48 4.7 Lån till privata regionala investmentbolag.......... 51 5 Anslagsfrågor...............................................52 A 1. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 52 A 2. Regionala utvecklingslån. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 55 A 3. Täckande av förluster på grund av kredit-. . . . . . . . . . . .56 garantier inom regionalpolitiken A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter. . . . . . . . . .58 A 5. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 59 A 6. Transportbidrag. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 60 A 7. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . 61 A 8. . . . . . . . . . . . . .63 A 9. Europeiska regionala utvecklingsfonden. . . . . . . . . . . . .64 Bilaga 19.1 Sammanfattning av företagsstödsutred-. . . . . . .67 ningens betänkande "Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag" (SOU 1996:69) Bilaga 19.2 Förteckning över remissinstanser för be-. . . . . . .72 tänkandet "Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag" (SOU 1996:69) 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter, 2. godkänner att det övergripande målet för verksamheten inom ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnitt 5, anslag A 7. , 3. godkänner att det övergripande målet för verksamheten inom forsknings ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnitt 5, anslag A 8. forskning, 4. godkänner regeringens förslag om stödområden för företagsstöd (avsnitt 4.1), 5. godkänner regeringens förslag om regionalt utvecklingsstöd (avsnitt 4.2), 6. godkänner regeringens förslag om landsbygdsstöd m.m. (avsnitt 4.3), 7. godkänner regeringens förslag om sysselsättningsbidrag (avsnitt 4.4), 8. godkänner regeringens förslag om nedsatta socialavgifter (avsnitt 4.5), 9. godkänner regeringens förslag om transportbidrag (avsnitt 4.6), 10. godkänner regeringens förslag om lån till privata regionala investmentbolag (avsnitt 4.7), 11. för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Regionalpolitiska åtgärder ramanslag 1 453 517 A 2. Regionala utvecklingslån ramanslag 390 000 A 3. Täckande av förluster på grund av kredit- garantier inom regionalpolitiken ramanslag 13 000 A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter ramanslag 420 000 A 5. Sysselsättningsbidrag ramanslag 200 000 A 6. Transportbidrag ramanslag 303 000 A 7. ramanslag 23 573 A 8. forskning ramanslag 7 931 A 9. Europeiska regionala utvecklingsfonden ramanslag 915 000 Summa för utgiftsområdet 3 726 021 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 8 och 13 §§ lagen ( 1990:912 ) om nedsättning av socialavgifter skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse