prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — - arbetsmiljön skall förbättras sedd ur ett helhetsperspektiv, dvs. frånsåväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt AV:s totala kostnader, inkl. avgiftsfinansierad verksamhet, uppgick /95 till ca . AV:s avgiftsinkomster, som uppgick till , härrör till största delen från ASS informationsverksamhet. En mindre del av avgiftsinkomsterna kommer från ersättning för administrativ service till andra myndigheter samt för uttag ur Informationssystemet om arbetsskador () och ersättning för provnings- och granskningsverksamhet. Verksamheten i den avgiftsfinansierade delen av ASS informationsverksamhet gick under /95 med ett överskott om ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 371 194 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 59 600 tkr | -------------------------------------------------------------------- AV påbörjade , med anledning av de besparingskrav som gäller för verket, ett omfattande förändringsarbete. Detta har bl.a. inneburit att verkets organisation och struktur har setts över. Som ett led i förändringsarbetet pågår inom AV ett antal utvecklingsaktiviteter som bl.a. syftar till att effektiviteten i verksamheten skall öka. AV har ökat ansträngningarna med att förbättra och vidareutveckla metoderna för identifiering av brister och risker i arbetsmiljön. Detta har bl.a. lett till ett ökat antal krav på arbetsorganisatoriska förändringar. Trots att antalet arbetsställebesök och antalet in- spektionsmeddelanden med krav totalt sett minskat något jämfört med föregående budgetår, beroende främst på omställningen från 19 till 11 Yrkesinspektionsdistrikt, upprätthåller YI en fortsatt hög nivå i sin kon- trollerande roll. Regelbundna mätningar av tidanvändningen pekar också på att en ökad andel av YI:s resurser används för operativ tillsynsverksamhet. Särskilda insatser har gjorts inom det belastningsergonomiska området. Detta område har stor betydelse för kvinnors arbetsvillkor. AV:s årsredovisning visar att antalet anmälda belastningsrelaterade skador har minskat. Även antalet anmälda arbetssjukdomar i övrigt och antalet anmälda arbetsolycksfall har fortsatt att minska. I ett internationellt perspektiv inträffar i få dödsolyckor i arbetet. YI har ägnat internkontroll av arbetsmiljön en fortsatt stor uppmärksamhet. Arbetet med att åstadkomma en fungerande integrering av arbetsmiljöaspekterna med företagens och förvaltningarnas verksamhet i övrigt innebär en utvecklingsprocess. Det finns dock redan indikationer på att AV:s tillsynsinsatser på detta område givit effekter. Detta gäller särskilt större företag och förvaltningar. Vidare har formerna för samarbete mellan AV och andra berörda myndigheter i frågor som rör arbetsanpassning och rehabilitering fått en fastare struktur. AV bevakar utvecklingen av arbetsmiljön i flera av de branscher där kraven på kretslopp nu har börjat få genomslag. ASS medverkan i det europeiska standardiseringsarbetet och EU-samarbetet har varit omfattande. Förbättringen av resultatet i den avgiftsfinansierade verksamheten jämfört med föregående budgetår beror helt på en volymökning av antalet order på avgiftsbelagt material. Arbetsställena med de sämsta arbetsmiljöerna har fortsatt att stå i fokus och insatserna för att nå de övergripande målen har varit omfattande. Även om det kan vara förknippat med svårigheter att mäta slutliga effekter av verkets insatser har verksamheten haft en inriktning som mycket väl svarar mot målen. AV måste även kunna vara en viktig aktör med högt förtroende och med hög integritet och legitimitet. Kompetenshöjande insatser samt en fortsatt utveckling av metoder för uppföljning av mål och resultat i verksamheten är viktiga inslag i det fortsatta arbetet. Regeringen föreslår för . Med hänsyn till samarbetet inom EU har förslaget till anslag räknats upp med . AV:s inkomster i den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas uppgå till ca . 1995/96 Anslag 319 5181) Anslagssparande 24 903 Utgiftsprognos 319 500 1997 Förslag 212 308 därav 1996 219 500 1998 Beräknat 208 415 1999 Beräknat 209 385 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser förvaltnings- och verksamhetskostnader. Kostnaderna för uppdrag och bidrag behandlas under anslaget B 4, Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. , liksom inrättades (prop 1994/95:158). lades , och Arbetsmiljöfonden ned. är en forskningsutförande myndighet med uppgift att bedriva och främja forskning, utbildning och utveckling som rör arbetsliv, arbetsmiljö och relationerna på arbetsmarknaden. Institutet skall därvid samverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. Det övergripande målet är att inom sitt område bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad. Institutets forskning skall vara mångvetenskaplig och äga relevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. De utgifter som belastar anslaget är löner, lokaler samt omkostnader. Forskningsverksamheten har två olika utgångspunkter; arbetslivsutveckling och arbetsohälsofrågor. Strukturellt kan insatserna delas in i forskning avseende arbetsmarknaden, arbetsorganisatoriska frågor samt arbetsmiljöfrågor. skall utöver egen forskningsverksamhet även stimulera till utbildnings- och utvecklingsinsatser i samarbete med externa aktörer. Större sammanhållna projekt inom och mellan de olika enheterna prioriteras. Tydliga riktlinjer för utvärdering och uppföljning kommer att utvecklas. Mål- och resultatstyrning kommer att utgöra en viktig del i interna kvalitetsäkringsarbete. Verksamhetsövergripande utbildnings- och utvecklingsråd har inrättats med företrädare för arbetsmarknadens parter, interna och externa experter. Vidare har en kommitté inrättats för internationella kontakter. Kontakterna mellan och högskolan utgör en nödvändig utgångspunkt för den framtida verksamheten. Inom vissa verksamhetsområden förbereds mera omfattande samarbetsavtal i syfte att öka förändringspotentialen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom prioriterade delar av arbetslivsforskningen. En viktig del av institutets verksamhet är att sprida information och kunskap om arbetslivets utveckling. Myndigheten svarar för ett nationellt ansvarsbibliotek för arbetsmiljöområdet. En kraftfull satsning planeras för att förbättra tillgängligheten av publicerat material. Sammantaget skall med den nya organisationen inte bara de långsiktiga förutsättningarna för en mångvetenskaplig forskning om arbetsmarknad, arbetsliv, arbetsrätt och arbetsmiljö stärkas och främjas. Den skall också ge de organisatoriska förutsättningarna för att långsiktigt stödja en praktiknära och samhällsnyttig utveckling av arbetslivsforskningen. Inriktningen av forsknings- och utvecklingsarbete redovisas i den forskningspolitiska propositionen för . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 212 308 tkr | -------------------------------------------------------------------- bedriver ett ambitiöst arbete för att tydliggöra verk- samhetsmålen i den egna organisationen. De organisatoriska förändringarna som genomförts stödjer detta arbete. Vissa förskjutningar avseende tyngdpunkten för forsknings- och utvecklingsarbetet genomförs successivt. En ökad satsning görs inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad och resurserna för de traditionella arbetsmiljöfrågorna minskas. Myndigheten har sedan starten anpassat organisation och verksamhet för att svara mot de nya målen. Ett viktigt led i detta arbete har varit den genomförda utformningen av forskningsenheterna. Central lönestatistik av god kvalitet är en nödvändig förutsättning för att regering och riksdag skall kunna följa löneutvecklingen. Statistiken måste vara utformad så att den kan ligga till grund för analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män. SCB redovisade ett regeringsuppdrag om hur den nuvarande lönestatistiken kan förbättras i detta avseende (Lönestatistik och jämställdhet, 1995:5). Regeringen avser att ge i uppdrag att få till stånd data och kunskapsunderlag som rör könsrelaterad löneutveckling och lönestatistik. Institutet får för detta ändamål avsätta högst från anslag B4 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet för upphandling från SCB. Något behov att nu omformulera de övergripande målen föreligger inte. 1995/96 Anslag 39 0001) Utgiftsprognos 35 000 därav 1996 22 000 1997 Förslag 25 972 1998 Beräknat 25 328 1999 Beräknat 26 189 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser förvaltningskostnader i . Kostnaderna för Forskning och utveckling behandlas under anslaget B 4 forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. , liksom inrättades (prop. 1994/95:158). lades , och Arbetsmiljöfonden ned. är en medelsbeviljande myndighet och har till uppgift att planera, initiera och stödja forskning och utveckling som är av betydelse på arbetslivets område. Det övergripande målet är att initera och stödja sådan forskning och utveckling samt anslutande kunskapsförmedling som har betydelse för arbetslivets utveckling i vid mening så att arbetslivet kan anpassas till människans behov och förutsättningar Rådet har byggt upp sin interna organisation kring tre olika programområden, arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Möjligheterna till rationaliseringar och besparingar har tagits till vara. Inom varje område bedrivs forskning, utveckling och kompetensspridning. Strukturen kan också kopplas till tre olika nivåer, nämligen individen, företaget/myndigheten respektive samhället. Programstrukturen innebär dock inte någon definitiv gränsdragning mellan områdena, utan problem kan och bör kunna hanteras inom flera programområden. Kvalitetsbedömning av ansökningar sker i huvudsak i vetenskapliga prioriteringskommittéer. Rådet har inrättat elva kommittéer med svenska och nordiska ledamöter med bred vetenskaplig kompetens. Gemensamma riktlinjer för kommittéarbetet har utarbetats. En mer långsiktig kvalitetssäkring av forskningen sker genom de utvärderingar som rådet initierar. För att öka kvalitén i utvärderingarbetet har ett arbete med att ta fram resultatmått påbörjats. avser att ytterligare förbättra formerna för kunskapsspridning. Vidare avser Rådet att ytterligare stärka kraven på samhällsnytta i samband med bidragsgivningen. Inriktningen av forsknings- och utvecklingsarbetet inom arbetslivsområdet samt inriktning och prioriteringar avseende verksamheten vid redovisas i den forskningspolitiska propositionen . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 25 972 tkr | -------------------------------------------------------------------- En ökad prioritering avseende inriktningen av forsknings- och utveck- lingsverksamheten mot faktorer som har att göra med arbetsorganisation och arbetsmarknad genomförs successivt. Regeringen bedömer denna förskjutning som strategiskt relevant utifrån samhällets behov och stöder den av myndigheten angivna inriktningen. Den arbetsmarknadspolitiska forskning som fått stöd från har tidigare begränsats till forskning relaterad till arbetsmarknadspolitiska åtgärder för individer i sysselsättning och arbetsplatser. I den forskningspolitiska propositionen för 1997-1999 föreslås att får i uppdrag att stödja forskning avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Något behov av att förändra de övergripande målen för myndigheten föreligger inte. Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 1995/96 Anslag 891 9651) Utgiftsprognos 749 400 därav1996 482 800 1997 Förslag 522 785 1998 Beräknat 463 777 1999 Beräknat 463 763 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av den medelsbeviljande myndigheten samt den forskningsutförande myndigheten . Myndigheternas verksamhet och mål beskrivs under anslagen B 3 och B 2 . I den forskningspolitiska propositionen lämnas förslag på inriktning för arbetslivsforskningen. 1994/95 Utgift 4 821 0001) 1995/96 Anslag 6 774 628 Utgiftsprognos 6 774 628 därav 1996 4 516 400 1997 Förslag 4 349 419 1998 Beräknat 4 256 419 1999 Beräknat 4 262 419 1) Beloppen anges i tusental kr Målet för Aktiebolags verksamhet är att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU 16, rskr. 1991/92:249). De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för anordnande och drift av verksamheten med att ge arbete åt arbetshandikappade, som anvisats arbete hos och hos andra huvudmän som anordnar arbete åt arbetshandikappade med bidrag från . I kostnaderna ingår utgifter för löner, investeringar, m.m. Utgifterna på anslaget styrs av politiska beslut om det statliga bidraget till verksamheten. Besluten är grundade på vissa krav som statsmakterna ställer på verksamheten. Företagsgruppens inkomster och utgifter i övrigt styrs av konjunkturella och marknadsmässiga förhållanden, som påverkar efterfrågan på de varor och tjänster som produceras av företagsgruppen. Statsmakternas ställer följande krav på : - skall erbjuda en minsta sysselsättningsvolym för arbets- handikappade anställda om (12 månader). - Rekryteringen skall till ske från de s.k. prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som AMS och har enats om. - Andelen övergångar för arbetshandikappade anställda från företagsgruppen till arbete på den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till på årsbasis av det totala antalet arbetshandikappade anställda . skall redovisa hur många av dem som övergått till annat arbete som efter en tolvmånadersperiod har återgått till arbete hos . - Verksamheten skall bedrivas med ökad effektivitet och ett bättre resursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successiv nedtrappning av statens ersättning kan ske. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 4 349 419 tkr | -------------------------------------------------------------------- Statens bidrag till för uppgick till (4 /95). Övriga rörelseintäkter uppgick till . Lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda var 1995 och årets rörelseresultat . Antalet anställda med arbetshandikapp var 1995 ca 29 000, vilket innebär ett ungefär oförändrat antal jämfört med . Antalet arbetstimmar var 34,7 miljoner eller mer än året innan, främst på grund av minskad sjukfrånvaro. uppfyllde således mer än väl ägarens krav på en minsta sysselsättningsvolym på . övergick 1 301 anställda eller av de arbetshandikappade anställda till arbete utanför . För behövdes lönebidrag för att övergången skulle kunna genomföras. Av de 1 372 personer som 1994 gick till arbeten utanför återgick . För 869 personer hade övergången en varaktighet , vilket innebär att att andelen netto uppgick till . av nyrekryteringen 1995 gällde personer tillhörande de s.k. prioriterade grupperna, vilket innebär en något högre andel än vad stats- makterna kräver av arbetsförmedlingen och . Statens bidrag uppgick till , vilket innebar en minskning med jämfört med . Anvisat bidrag för /96 uppgår till 4 (12 månader), - en minskning med ca jämfört med /95. Regeringen bedömer att har uppfyllt de resultatkrav som ställts på verksamheten /95 och återstoden av 1995. kan dock möta svårigheter att uppfylla kraven beträffande övergångar till arbete utanför , bl.a. på grund av arbetsmarknadsläget och bristande tillgång till lönebidrag. har i en skrivelse till begärt att särskilda medel skall kunna disponeras för lönebidrag, som behövs för att anställda skall kunna övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. AMS har yttrat sig över framställning och avstyrkt att särskilda lönebidragsmedel skall kunna disponeras av . Regeringen vill för sin del understryka vikten av en god plane- ring för hur de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall användas och att AMV därvid eftersträvar en god genomströmning i de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade. De övergripande mål för den verksamhet som ansvarar för och de resultatkrav, som gäller för verksamheten, bör gälla även . Därutöver skall eftersträva att en eventuell minskning av antalet arbetshandikappade anställda skall kunna ske genom naturlig avgång. I sin koncernplanering för räknar med en faktureringsökning kring , förutsatt att inte ränteutveckling och efterfrågan på hemmamarknaden drastiskt försämras. har senare bedömt att faktureringsökningen kan väntas bli väsentligt lägre, - kring en till 1997. Bolaget har som merkostnadsersättning begärt , varav avser kompensation för avtalsenliga lönehöjningar. För förordar regeringen att tilldelas ett anslag på 4 som bidrag till koncernens kostnader för anordnande och drift av verksamheten, inklusive kostnader för fastighetsfond och investeringar. Anslaget disponeras av Kammarkollegiet för månadsvisa utbetalningar till . En utgångspunkt för regeringens budgetförslag är behovet av fortsatt minskning av de statliga utgifterna. Det beräknade beloppet är ca . lägre än lönekostnader för de arbetshandikappade anställda. Regeringens medelsberäkning har utgått från att löneökningar som avtalats med arbetstagarorganisationerna skall betalas genom ytterligare förbättrad produktivitet. beräknas anslaget uppgå till 4 . I ett yttrande till finansutskottet med anledning av regeringens proposition (1995/96:150) med riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, tilläggsbudget för /96, m.m. har arbetsmarknadsutskottet (bet. 1995/96:FiU10, del 2, s. 215) tagit upp frågan om besparingskraven på . Utskottet anförde att det förutsätter att regeringen i sin slutliga beräkning av utgifterna inom området väger in konsekvenserna av olika besparingskrav så att arbetshandikappade utan chans till arbete på den reguljära arbetsmarknaden så långt möjligt inte skall behöva riskera uppsägning. Utskottet noterade i sammanhanget att det offentliga stödet till arbetshandikappade skulle ses över. Regeringens budgetförslaget innebär ett skärpt effektivitetskrav på . Den särskilde utredaren (dir. 1996:56) med uppgift att se över stöden till sysselsättningsåtgärder för arbetshandikappade skall bl.a. se på ekonomiska resultat och möjligheterna till fortsatta effektiviseringar. Utredaren skall i detta sammanhang även beakta de krav och kostnader som företagets sociala och fördelningspolitiska uppdrag medför. har till regeringen samt till den särskilde utredaren överlämnat studien mot , där strategierna för koncernens utveckling fram mot ses över och förtydligas. 1994/95 Utgift 14 1751) Anslagssparande 437 1995/96 Anslag 22 399 Utgiftsprognos 21 800 därav 1996 15 000 1997 Förslag 15 253 1998 Beräknat 15 398 1999 Beräknat 16 000 1) Beloppen anges i tusental kr Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektivavtal samt andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen. De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt, samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att Arbetsdomstolen inte förbrukade hela anslaget. Anledningen till detta var lägre personal- och hyreskostnader. Utfallsprognosen för /96 tyder på att anslaget inte kommer att förbrukas i sin helhet. Anledningen till detta är att domstolen har haft vakanser. Dessa kommer dock att tillsättas i samband med att en planerad omorganisering genomförs. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 15 253 tkr | -------------------------------------------------------------------- Arbetsdomstolens verksamhetsmål inför /96 var att fortsätta att minska handläggningstiden samt att eftersträva en målbalans på högst 150-200 mål. Arbetsdomstolen är en specialdomstol som prövar arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister som rör förhållandet mellan arbetstagare och arbetsgivare. Vid domstolen avgörs A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister där domstolen är första och sista instans och B-mål är sådana som avser överklagande av arbetstvister som avgjorts av tingsrätt. AD eftersträvar en genomsnittlig handläggningstid för A- mål och för B-mål. Årsredovisningen för /95 tyder på att den genomsnittliga handläggningstiden för det totala antalet avgjorda mål (här ingår även mål som har avskrivits samt förlikningar) är i det närmaste oförändrad, för A-mål och för B-mål. Genomsnittlig handläggningstid för mål som avgjorts efter dom eller särskilt beslut har för A- och B-mål minskat med cirka till åtta respektive nio och en halv månad. AD har således nått sitt mål beträffande A-målen, men eftersträvar en fortsatt minskning för B-målen . Målbalansens utveckling innebär en minskning med 122 mål från 362 till 240 mål . Minskningen gäller främst A-målen. Handläggning styrs inte bara av av processuella regler utan också av parternas krav och önskemål, vilket påverkar handläggningstiden. Antalet inkomna mål uppgick till 462, vilket innebär en i det närmaste oförändrad nivå i jämförelse med 1994. Det mesta tyder på att den nivån kommer att bestå. För att arbetsdomstolen på ett effektivt sätt skall kunna hantera detta målantal anser domstolen att det är nödvändigt att återgå till den större organisation domstolen arbetade med . Av de redovisade resultaten framgår att domstolen har haft svårigheter att uppnå verksamhetsmålen. Dock går utvecklingen i rätt riktning. Det är regeringens uppfattning att domstolen bör ha förutsättningar att begränsa handläggningstiderna och därmed ytterligare sänka målbalansen eftersom verksamheten effektiviseras. De övergripande målen skall ligga fast och verksamhetsmålet med kortade handläggningstider och angiven målbalans kvarstå. 1994/95 Utgift 1 4811) 1995/96 Anslag 2 561 Utgiftsprognos 3 200 därav 1996 2 250 1997 Förslag 2 317 1998 Beräknat 2 321 1999 Beräknat 2 375 1) Beloppen anges i tusental kr Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar i arbetstvister mellan arbetstagare och arbetsgivare enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Förfarandet regleras i förordningen (1976:826) om medling i arbetstvister. Expeditionen ansvarar vidare för statistiken över arbetsinställelser i riket. För förlikningsmannaexpeditionen gäller också förordningen (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Instruktionen reglerar expeditionens sammansättning och ärendenas handläggning. Förlikningsmannaexpeditionen har som mål att bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och att medverka till att arbetsmarknadskonflikter bringas till ett så snabbt slut som möjligt. De huvudsakliga faktorer som styr förlikningsmannaexpeditionens utgifter är antal konflikter på arbetsmarknaden som kräver medlarinsatser samt hur omfattande medlingarna är. Antalet konflikter styrs i sin tur främst av hur många kollektivavtal som löper ut . Många avtal löper varför förlikningsmannaexpeditionens arbetsbelastning har varit kraftigt förhöjd . En jämförelse mellan budget och prognos för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att budgeten kommer att överskridas. Till viss del beror överskridandet på en felräkning inför /96 som innebar att förlikningsmannaexpeditionens anslag för ersättning till förlikningsmän avsåg en 12-månadersperiod. Anslaget borde ha räknats upp för att motsvara 18 månader vilket skulle ha inneburit i stället för i anslag. budgetproposition 1994/95:100 förutspåddes att stora medlingsinsatser skulle komma att krävas under /96. Så har också skett eftersom innevarande budgetår har varit en period med många och relativt omfattande arbetstvister.