prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har beslutat att vidga delegationens uppdrag till att också omfatta vissa frågor om kostnadsansvar för LSS-verksamhet för personer boende i . Delegationen bedöms ha slutfört sitt arbete . I samband med att inrättades begärde att regeringen skulle belysa förutsättningarna för att ge en processförande roll och återkomma till med förslag i frågan (prop. 1993/94:219, bet. 1993/94:SoU27, rskr. 1993/94:397). Mot den bakgrunden har en promemoria (Ds 1996:56) utarbetats inom med förslag till lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. I promemorian föreslås att skall få en processförande roll i sammanhanget. Promemorian kommer att remissbehandlas . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor om verksamhet, organisationsform och finansiering (Dir. 1995:161). Utredningens huvuduppgift är att pröva vilka förändringar som behöver ske av med anledning av att landstingen och kommunerna numera - till följd av Ädel-reformen - har ett gemensamt ansvar att tillhandahålla hjälpmedel. Regeringen framhöll i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125) att förutsättningarna för att genomföra ett informationsteknikprogram (IT-program) med inriktning på äldre och funktionshindrade personer skall prövas. I linje med vad som framhölls i propositionen har regeringen beslutat uppdra åt att utarbeta ett förslag till ett sådant IT-program. Syftet med programmet är att skapa förutsättningar för ett mer samlat grepp när det gäller beslut om prioriteringar och åtgärder inom området informationsteknik och äldre och funktionshindrade personer. deltar aktivt i , som är EU:s tredje åtgärdsprogram för att främja integrering av personer med funktionshinder på olika samhällsområden. En stor del av arbetet i programmet sker genom erfarenhets- och informationsutbyte samt i arbetsgrupper och andra organ. En rad aktiviteter har genomförts på områden som gäller rehabilitering, utbildning, arbete och social integrering. deltar i Helios-programmets rådgivande kommitté och förbindelsegrupp liksom i . Svenska representanter finns dessutom i en rad arbets- och temagrupper. En svensk (S 1995:02) har tillsatts för att få en samordning på nationell nivå av de initiativ, aktiviteter och åtgärder som genomförs inom programmets ram. har i den rådgivande kommittén engagerat sig i framförallt två frågor. Den ena är att föra ut för funktionshindrade till medlemsländerna. Den andra är att förbättra funktionshindrade personers möjligheter att ta del av och få nytta av gemenskapens samarbete. har under innevarande budgetår också tilldelats ett guld- och ett silverpris för bästa handikapprojekt inom EU. - programmet upphör i och med utgången av . En direkt fortsättning av programmet är inte planerad. Kommissionen undersöker olika alternativ till en ersättning av . Det finns signaler som tyder på att funktionshindrade kvinnor har en mer eftersatt situation än funktionshindrade män. Det finns därför ett behov av att få en bild av funktionshindrade kvinnors villkor på olika samhällsområden och en uppfattning om på vilka områden kunskaperna kan förbättras. En grundläggande förutsättning för detta är att det finns en könsuppdelad statistikredovisning på relevanta områden. , som i sin verksamet skall prioritera kvinnor med funktionshinder, har redovisat sitt arbete på området, bl.a. en rad överläggningar med statistikproducenter i syfte att få till stånd en könsupp- delad statistik. Regeringen kommer att bevaka att den officiella statistiken blir könsuppdelad och att det görs en analys av statistiken. Inom Allmänna arvsfonden har medel avsatts för praktiskt utvecklingsarbete inom området kvinnor med funktionshinder. Resultatet har presenterats i en skrift med . Vidare har ett antal studier startats inom ramen för det inom pågående i syfte att förbättra kunskapen om levnadsförhållandena för funktionshindrade kvinnor. Resultatet kommer att presenteras i bokform . I betänkandet 1993/94:BoU17 Elöverkänslighet behandlades ett antal under den allmänna motionstiden väckta motioner om elöverkänslighet m.m. I betänkandet fördes vissa frågor fram som enligt bostadsutskottet särskilt borde belysas, däribland frågan om rätt till bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet. Enligt utskottet borde det ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som erfordras för att få till stånd av utskottet förordade utrednings- och inventeringsinsatser. Regeringen borde i lämpligt sammanhang för redovisa resultaten av insatserna och de åtgärder som vidtagits samt i förekommande fall förelägga sådana förslag som kräver medverkan. har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (rskr. 1993/94:302). Regeringen uppdrog i regleringsbrev åt att följa utvecklingen av verksamheten med bostadsanpassningsbidrag. En avrapportering skulle göras till regeringen före . Inom ramen för detta uppdrag har påbörjat vissa studier som rör frågan om bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet. I betänkandet 1994/95:BoU18 Byggnaders inomhusmiljö m.m. har bostadsutskottet ånyo behandlat frågan om elöverkänslighet, varvid utskottet har hänvisat till tidigare ställningstagande samt betonat vikten av ett skyndsamt genomförande av förordade insatser. När det gäller bostadsanpassningsbidrag eller annat kommunalt stöd vid elöverkänslighet bör enligt utskottet en kartläggning göras av i vilken utsträckning kommunalt eller annat ekonomiskt stöd har utgått eller utgår till s.k. elsanering. Utskottet har därutöver angett vissa ytterligare frågor som kartläggningen bör omfatta. har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet har anfört (rskr. 1994/95:234). Mot bakgrund av vad bostadsutskottet har framhållit i de ovan nämnda betänkandena uppdrog regeringen åt att göra en särskild kartläggning av bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet. fick i uppdrag att kartlägga och beskriva i vilken utsträckning stöd i form av bostadsanpassningsbidrag har utgått och utgår till elsanering av boendemiljön. I uppdraget ingick vidare att kartlägga vilken typ av åtgärder stödet avsett, hur omfattande stödet varit och de totala kostnaderna för åtgärderna. Frågan om i vilken utsträckning vidtagna åtgärder har lett till önskat resultat skulle också bedömas. I detta hänseende skulle höra . Under arbetets gång skulle även kontakter ske med samt med . Uppdraget skulle redovisas till regeringen . konstaterar i sin redovisning av uppdraget att det inte finns några bestämmelser som talar om vilka funktionshinder som berättigar till bostadsanpassningsbidrag eller till vilka åtgärder bidrag kan utgå. Den enda lagfästa regeln härvidlag är att åtgärderna skall vara nödvändiga för att bostaden skall vara ändamålsenlig som bostad för den funktionshindrade (6 § lagen [1992:1574] om bostadsanpassningsbidrag m.m.), och att nödvändigheten skall styrkas med intyg från läkare eller annan sakkunnig. I övrigt är kommunerna hänvisade till rättspraxis som efterhand redovisas i . Av , som är en kartläggning av ansökningar och bidrag åren 1992 - 1995, framgår bl.a. att antalet ansökningar om bostadsanpassningsbidrag för elsanering har legat på i genomsnitt knappt 75 ärenden i hela landet. avslog regeringen () ett antal överklagade ärenden om bidrag för elsanering. Överklagandena avslogs med hänvisning till ett yttrande från i vilket det framhölls att det inte finns några vetenskapligt klarlagda samband mellan lågfrekventa elektriska fält och de symptom som avses. Genom att överklagandena avslogs blev det praxis att bidrag för elsanering inte lämnas. har emellertid sammanlagt drygt 60 bidrag beviljats till bostadsanpassningsbidrag vid elöverkänslighet. Totalt har ca betalats ut i bostadsanpassningsbidrag för elsanering. Många av bidragen har avsett mindre belopp. har uppskattat de presumtiva kostnaderna för bostadsanpassningsbidrag för elsanering om alla kommuner skulle lämna bidrag. Uppskattningen visar att det skulle innebära en totalkostnad på högst , vilket motsvarar en kostnadsökning på för bostadsanpassningsbidragen. Den vanligaste åtgärden, som bidrag lämnats till, är enligt avskärmning av kablar, strömbrytare och eluttag, följt av avskärmning av elcentral och/eller elpanna. I ganska många fall har nätfrånkopplare till enskilda rum installerats. Enligt gör kommunerna ingen systematisk uppföljning av resultatet av åtgärderna, men handläggaren tar ofta på något sätt reda på hur den sökande mår efter saneringen. Merparten av de kontakter som tagits på detta vis tyder på att den sökandes tillstånd förbättras efter elsaneringen. Den del av uppdraget som avser hälsoeffekter av elsanering i samband med bostadsanpassningsbidrag har redovisats i en separat rapport av . undersökning visar att de personer för vilka åtgärder med bostadsanpassningsbidrag vidtagits upplever att åtgärderna haft positiv effekt för deras möjligheter att vistas i bostaden. Många personer har dock även efter åtgärderna en påtagligt nedsatt arbetsförmåga och social funktionsförmåga. De flesta personer för vilka åtgärder vidtagits upplever att deras besvär minskat kraftigt vid vistelse i bostaden. Enligt vad framhåller har det dock inte gått att visa något samband mellan typ av åtgärd och förändring av symptom. anför att om kravet för att bostadsanpassningsbidrag skall lämnas skall vara att belagda samband skall föreligga mellan exponering för elektriska - magnetiska fält och symptom är kunskapsläget fortfarande sådant att belagda samband saknas. Enligt visar den genomförda undersökningen att elöverkänsliga personer upplever en tydlig förbättring vad gäller funktionsförmåga och symptom i bostaden efter åtgärd. framhåller att om bidrag till elsanering bedöms kunna utgå mot bakgrund av att elöverkänsliga personer upplever en klar förbättring av hälsotillståndet efter åtgärd, oavsett om belagda samband finns eller ej, bör en sådan sanering ske i samband med åtgärder utifrån en helhetssyn, där den elöverkänslige personens totala miljö, både i hemmet och på arbetet, beaktas. har i ett yttrande i anslutning till framhållit att en förändrad praxis av bidragsgivningen förutsätter att en författningsändring görs. Enligt regeringens uppfattning visar de redovisade undersökningarna att det finns ett behov av att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra kunskapsläget när det gäller elöverkänslighet. Mot den bakgrunden aviserar regeringen , i den forskningspolitiska propositionen, att skall ges i uppdrag att utarbeta en forskningsöversikt och genomföra en utvärdering av både svenska och internationella forskningsresultat inom området. Regeringen bedömer emellertid att det inte är möjligt att på grundval av de nu redovisade undersökningarna om elöverkänslighet och bostadsanpassning lämna förslag om förändringar i reglerna för bostadsanpassningsbidrag. Regeringen förutsätter dock att inom ramen för sitt tillsynsansvar för verksamheten med bostadsanpassningsbidrag även fortsättningsvis bevakar frågan och att samråd sker med . Även regeringen avser att följa frågan med stor uppmärksamhet. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde Omsorg om äldre och personer med funktionshinder framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet 633 1 Statsbidrag till vårdartjänst124235 235 180 208 216 228 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder78 118 118 79 80 80 80 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer 132 198 198 132 132 132 132 Ersättning för texttelefoner81 156 156 70 16 16 16 Bilstöd till handikappade147 610 442 360 344 269 248 Kostnader för statlig assistansersättning 3 328 5 741 5 680 3 743 3 663 3 824 3 984 utbildningsstöd 7 13 14 11 9 9 9 7 12 13 11 8 8 8 Totalt för utgiftsområde4 537 8 118 7 977 5 280 5 170 4 830 4 982 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift1)632 6082) Reservation 86 562 1995/96Anslag1 035 000 Utgiftsprognos1 121 562 därav 1996 695 000 1997 Förslag 711 200 1998 Beräknat277 000 1999 Beräknat277 000 1 Anslaget Vissa statsbidrag inom handikappområdet 2 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utgår bidrag till följande ändamål: Statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser som avser - stimulansbidrag till habilitering och rehabilitering, - statsbidrag till rådgivning och stöd samt - statsbidrag till tolktjänst. Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningen. Statsbidragen syftar till att påskynda utvecklingen inom habiliteringen, rehabiliteringen och hjälpmedelsförsörjningen i landet samt att ge landstingen förutsättningar att bygga ut tolktjänsten för döva och dövblinda m.fl. Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas i enlighet med finan- sieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fått genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Stimulansbidragen under punkterna 1 och 2 styrs av reglerna i förordningen (1993:1284) om tillfälligt statsbidrag till utvecklingsinsatser inom habilitering och rehabilitering. Anslaget disponeras och fördelas av som också skall följa bidragets användning och dess effekter. över handikappreformen visar att det pågått ett intensivt arbete i landstingen för att starta projekt och verksamheter som tilldelats bidrag. Nya metoder och arbetssätt har prövats och en hel del nytänkande har kommit fram, men det har ibland varit svårt att motivera nya verksamheter eller stimulera till projektarbete som landstingen står inför stora besparingskrav. Bättre kunskap om på vilka områden och för vilka grupper behoven av utveckling och samordning är störst behövs dock för att resurserna skall kunna kanaliseras till de rätta områdena. På motsvarande sätt visar i sin rapport att stimu- lansbidraget till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningen lett till ökade kunskaper om hjälpmedlens betydelse för personer med funktionshinder, ökad brukarmedverkan och förbättrad samverkan mellan landsting och kommuner. Av det specifika stimulansbidraget har avsett små och mindre kända handikappgrupper. Dock har endast av de inkomna projektansökningarna avsett dessa grupper, vilket enligt bedömning är en för liten andel. Ett problem som pekar på i sin rapport är att statsbidraget till rådgivning och annat stöd inte har utnyttjats fullt ut av huvudmännen, och att verksamheten inte har utvecklats tillräckligt. Ett annat problem är att de åtgärder som vidtagits för att öka antalet tolkar är otillräckliga. () har emellertid lagt fram en plan för att bl.a. öka volymen på tolkutbildningen. skall slutredovisa sitt uppföljnings- och utvärderingsuppdrag till regeringen . Samtliga stimulansbidrag upphör i och med utgången av . Statsbidragen till rådgivning och annat stöd samt till tolktjänst kvarstår. Statsbidraget till tolktjänst byggs successivt ut och blir fullt utbyggt . aviserar att stimulansbidraget till habilitering och reha- bilitering kommer att behöva betalas ut även för ett antal flerårsprojekt som fått beslut om bidrag och som kommer att pågå . utgår från en ram om . Från ramen har räknat av , som bör föras över till styrelsens ramanslag för att täcka dess kostnader för fördelning och uppföljning av stimulansbidraget till habilitering och rehabilitering. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Reservationsanslag 711 200 tkr | ------------------------------------------------------- Uppföljningen av Ädel-reformen avslutades . Ett av de områden som lyfts fram särskilt är det ökade trycket på anhöriga som följd av strukturförändringar inom och hälso- och sjukvården. Många äldre och funktionshindrade personer vårdas av anhöriga som har liten eller ingen kon- takt med eller andra samhällsorgan. Flertalet kommuner har inte ut- vecklat någon policy för stödet till anhöriga, och det är långtifrån självklart att man får hjälp som anhörig. pekade i sitt slutbetänkande (SOU 1994:139) Ny socialtjänstlag på behovet av stöd till och avlastning av anhöriga. Det är väsentligt att kommunernas hållning till anhöriga och metoderna för samverkan kring den enskilde vårdtagaren utvecklas. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att ett ettårigt utvecklings- och stimulansbidrag om införs för att utveckla formerna för och innehållet i stödet till anhöriga. Bidraget har finansierats genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen bedömer att de handikappinriktade stimulansbidragen har haft en positiv effekt på utvecklingen av verksamheterna. Projekt har kommit i gång i syfte att minska olikheterna i landet när det gäller tillgången på habilitering och rehabilitering. Bättre kunskap om eftersatta områden och grupper behövs emellertid hos huvudmännen för att resurserna skall hamna rätt. bör noga följa utvecklingen av statsbidraget till rådgivning och annat stöd. bör beviljas medel för fördelning och uppföljning av stimulansbidraget till habilitering och rehabilitering även för . Regeringen föreslår därför att beviljas totalt för budgetåren 1997 och 1998 under anslaget för fördelning och uppföljning. På motsvarande sätt bör få disponera av stimulansbidraget till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsområdet för kostnader för fördelning och uppföljning av bidraget under . Regeringen beräknar att bör anvisas till Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet för . Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 1994/95Utgift 123 7631) 1995/96Anslag 235 435 Utgiftsprognos 235 435 därav 1996 179 989 1997 Förslag 207 840 1998 Beräknat215 507 1999 Beräknat227 522 1 Beloppen anges i tusental kr Målet för statsbidraget till vårdartjänst m.m. är att ge studerande med rörelsehinder ett sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola, samt att göra det möjligt för ungdomar som tagits in i riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor samt för omvårdnadsinsatser i anslutning till rh-anpassad gymnasieutbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är dels antalet elever med rörelsehinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor samt vid riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen. Anslaget administreras av () enligt bestämmelserna i förordningen (1988:1126) med instruktion för . NV har inkommit med fördjupad anslagsframställning . Statsbidrag till vårdartjänst åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor NV ersätter genom statsbidrag lönekostnaderna för vårdartjänst för deltagare i folkhögskolekurser och för de studenter vid högskolor och universitet som studerar i annan kommun än i hemortskommunen. De som bedriver studier på hemorten kan få vårdartjänst utöver den kommunala beroende på hur stort behovet av assistans är i studiesituationen. Under /95 erhöll drygt 1 600 personer vårdartjänst för studier på folkhögskola, medan endast 32 personer erhöll vårdartjänst för universitets- och/eller högskolestudier. I regleringsbrevet för /96 har NV getts ett verksamhetsmål för vårdartjänsten; NV skall fortsätta att utveckla olika stöd i och omkring studiesituationen och därvid sträva efter att hitta helhetslösningar för den enskilde. Antalet personer med behov av vårdartjänst har successivt ökat. I sin fördjupade anslagsframställning uppskattar NV emellertid att antalet personer med vårdartjänst kommer att ligga kvar på samma nivå som under /95. NV beräknar anslagsbehovet för vårdartjänst till sammanlagt för . Statsbidrag till omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade Svårt rörelsehindrade ungdomar har , efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, en lagstadgad rätt att få utbildning på ett nationellt program på en gymnasieskola med rh-anpassad gymnasieutbildning. Ett särskilt statsbidrag utgår till de omvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering) som behövs i anslutning till utbildningen. NV administrerar detta bidrag. Verksamheten bedrivs i gymnasieskolan i , , och kommuner och med respektive Stiftelsen , , samt kommun som huvudmän för omvårdnadsverksamheten. Verksamheten regleras genom avtal och årliga överenskommelser mellan staten och de olika huvudmännen. Under /96 omfattade verksamheten 134 utbildnings- /habiliteringsplatser och 86 elevhemsplatser. Verksamheten kommer under /97 att omfatta 156 respektive 103 sådana platser. I regleringsbrevet för /96 har NV getts två verksamhetsmål för omvårdnadsinsatserna i anslutning till den rh-anpassade gymnasieutbildningen; NV skall fortsätta att utveckla olika stöd i och omkring studiesituationen och därvid sträva efter att hitta helhetslösningar för den enskilde. Därutöver skall NV prioritera insatser för att få bättre kontroll över volym- och kostnadsutvecklingen för om- vårdnadsverksamheten i syfte att säkra ett effektivt användande av resurserna. I den fördjupade anslagsframställningen anger NV att behovet av platser i den rh-anpassade gymnasieutbildningen ökar. NV bedömer att behovet kommer att uppgå till 176 utbildnings-/habiliteringsplatser och 124 elevhemsplatser för /98. NV framhåller att det föreligger ett behov av en fortsatt utbyggnad av riksgymnasieverksamheten om det prognosticerade behovet om ca 200 platser skall kunna tillgodoses. NV beräknar kostnaderna för boende i elevhem, övriga omvårdnadskostnader samt kostnader för habilitering i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade till sammanlagt för . Utredningen (U 95:14) Funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS) skall utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Utredningen skall bl.a. utvärdera verksamheten med rh-anpassad gymnasieutbildning och föreslå nödvändiga förändringar av systemet. Förslag beträffande den rh-anpassade gymnasieutbildningen skall redovisas . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 207 840 tkr | ------------------------------------------------------- NV har till regeringen inkommit med årsredovisning för /95. Regeringens och bedömning av innehållet i denna redovisas under anslaget utbildningsstöd (tidigare anslaget ). De årliga överenskommelserna mellan staten och de lokala huvudmännen för omvårdnadsverksamheten i anslutning till den rh-anpassade gymnasieutbildningen avser den ersättning som huvudmännen erhåller för kommande läsår. kommer det statliga budgetåret att motsvara kalenderåret. Detta innebär att de årliga ekonomiska överenskommelserna fr.o.m. /97 tidsmässigt inte kommer att överensstämma med det statliga budgetåret. Då överenskommelserna baseras på det antal elever som antagits till den rh-anpassade gymnasie- utbildningen det kommande läsåret är det emellertid ändamålsenligt att överens- kommelserna även fortsättningsvis omfattar ett läsår, dvs brutet kalenderår. Antalet elever i den rh-anpassade gymnasieutbildningen har ökat . Ökningen förväntas fortsätta åtminstone fram t.o.m. . Det är dock svårt att prognosticera det exakta behovet av riksgymnasieplatser. Regeringen beräknar i avvaktan på förnyade överenskommelser mellan staten och de lokala huvudmännen för omvårdnadsinsatserna i anslutning till den rh-anpassade gymnasieutbildningen, det totala medelsbehovet under ramanslaget Statsbidrag till vårdartjänst m.m. till för . Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder