prop · GK0341 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att Kvinnohistoriska samlingarna i har goda förutsättningar att vara ett nationellt ansvarsbibliotek för kvinno-, mans- och genusforskning. Regeringen föreslår därför budgetproposition att anvisas för detta ändamål. och högskolor åläggs i sina utbildningsuppdrag att öka andelen kvinnliga studenter inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar och att öka andelen manlig studenter inom lärar- och vårdutbildningar. Universitet och högskolor skall tillse att lärarna ges lämplig pedagogisk utbildning, i vilken skall ingå ökade kunskaper om jämställdhet. Lärosätena skall i sina årsredovisningar rapportera vilka åtgärder de har vidtagit och skall utvärdera lärosätenas insatser. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall föreslå en förändrad tjänsteorganisation för lärare vid statliga universitet och högskolor (dir. 1996:3). I direktiven till utredaren understryks att förslaget skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Uppdraget skall redovisas i början av de- cember 1996. Efter remissbehandling avser regeringen att presentera en pro- position om hithörande frågor . I denna proposition kommer regeringen även att närmare beskriva det system som skall införas med rekryteringsmål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. Målen aviserades i den tidigare nämnda propositionen om jämställdhet inom utbildningsområdet. Inom socialpolitikens område ryms en rad frågor som är viktiga från jämställdhetssynpunkt. Det gäller exempelvis frågor om föräldrapenning och föräldraledighet, barnomsorg, kvinnors och mäns hälsa, kvinnor och män med funktionshinder och äldreomsorg. Eftersom åtgärder inom dessa områden kan slå olika för kvinnor och män, är det betydelsefullt att analysera vilken effekt olika förslag får ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett familje- och jämställdhetspolitiskt mål är att båda föräldrarna skall kunna förena förvärvsarbete med ett aktivt föräldraskap. Ett delat ansvar för barn och hem mellan föräldrarna torde - förutom att det gagnar jämställdheten - leda till att barns behov av en nära relation till båda sina föräldrar bättre kan tillgodoses. De medel som framförallt används för att uppnå regeringens strävanden inom detta område är föräldraförsäkringen och den utbyggda barnomsorgen. Åtgärder inom hälso- och sjukvården är också viktiga från jämställd- hetssynpunkt, eftersom det finns uppenbara skillnader mellan kvinnors och mäns hälsa. Kvinnor har exempelvis ett högre ohälsotal än män som de i genomsnitt lever än män. Kunskaperna är dock bristfälliga när det gäller de faktorer som skiljer kvinnors och mäns hälsa, delvis beroende på att en stor del av den forskning som bedrivs och den statistik som produceras saknar ett könsperspektiv. Bristerna gäller inte minst i fråga om personer med funktionshinder. Forskning visar dock att det finns skillnader mellan könen när det gäller såväl upplevelsen av funktionsnedsättningen som den faktiska tillgången på vård och service. Signaler tyder även på att funktionshindrade kvinnor har en mer eftersatt situation än funktionshindrade män. Inom äldreomsorgen finns det också skillnader mellan kvinnor och män i fråga om hälsa och sjuklighet. En mycket viktig aspekt i detta sammanhang är att kvinnors behov är större än mäns, eftersom kvinnor har en högre genomsnittsålder. kommer att sätta i gång ett utvecklingsprogram för att, med hjälp av myndigheter och andra viktiga aktörer, förankra ett jämställd- hetsperspektiv inom departementets hela verksamhetsområde. Genom att analysera förslag och verksamhet ur båda könens perspektiv kommer verksamheten att kunna berikas och effektiviseras. Föräldraförsäkringen, liksom rätten att vara ledig för vård av sjukt barn, har byggts ut steg för steg under en följd av år. Betydelsefulla regeländringar i syfte att öka fäders uttag av föräldraledighet har genomförts under första delen av mandatperioden. Några av dessa förändringar har varit nödvändiga med hänsyn till statens finanser. togs ett viktigt steg när det gäller att främja fäders uttag av föräldraledighet genom införandet av en s.k. pappamånad i föräldraförsäkringen. En annan viktig förändring från attitydpåverkande synpunkt var introduktionen av en principiell likadelning av rätten till föräldrapenningsdagar mellan föräldrarna, med möjlighet att överlåta den del av denna rätt som inte utgör pappa- respektive mammamånad till den andra föräldern. Vidare togs det s.k. vårdnadsbidraget bort och de återinfördes. Som ett led i saneringen av statens dåliga finanser reducerades dessutom, fr.o.m. , ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), utom för de som utgör pappa- respektive mammamånad. Slutligen infördes möjligheten för en förälder att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning till en person som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet. togs de två s.k. kontaktdagarna bort med hänsyn till statens finanser. Härigenom försvann rätten till föräldrapenning och förälder - mellan barnets 4:e och 12:e födelsedag - som kunde tas ut i samband med besök på barnets daghem, skola eller fritidsgård. Nästa förändring i föräldraförsäkringen kom , då ersättningsnivåerna sänktes till av SGI för pappa- och mammamånaderna respektive av SGI för de övriga . Ersättningsnivån för de förblev dock oförändrad med per dag. Också den tillfälliga föräldrapenningen sänktes till av SGI. Som ett led i den fortsatta saneringen av statens finanser har regeringen föreslagit en sänkning av ersättningen för pappa- respektive mammamånaden från av SGI fr.o.m. (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). har ställt sig bakom förslaget. Regeringen har emellertid även aviserat ett förslag om en generell höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till av SGI . Föräldrapenningen utnyttjas till största delen av mödrar, även om antalet fäder som utnyttjar denna möjlighet har ökat något sett ur ett längre tidsperspektiv. Statistik från () visar att fäderna tog ut av det totala antalet föräldrapenningsdagar . Som en jämförelse kan nämnas att fäders andel av antalet ersatta dagar låg på . minskade emellertid fädernas andel till . En förklaring till minskningen kan, enligt RFV, vara att möjligheten att ta ut föräldrapenning under semester försvann . Vidare kan den stora ökningen av fäders uttag av föräldrapenning åtminstone delvis förklaras av att de s.k. garantidagarna successivt togs bort i samband med införandet av vårdnadsbidraget . RFV har gjort särstudier av hur föräldrar har tagit ut föräldrapenning för barn födda respektive 1995. Studierna visar att av papporna till barnen födda tog ut åtminstone någon dag () under barnets första levnadsår. För barn födda låg motsvarande siffra på (). Fler pappor har alltså använt möjligheten att vara hemma med sina barn under deras första levnadsår, även om antalet uttagna dagar har minskat. Ökningen av andelen föräldralediga pappor är, enligt RFV, bl.a. en följd av de informationsinsatser som gjorts av försäkringskassorna. Införandet av den s.k. pappamånaden är en annan trolig förklaring, även om effekterna av pappamånaden inte kan redovisas fullt ut förrän tidigast på grund av att för- äldrapenningsdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt . Mäns andel av försäkrade personer som uppburit tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn låg på , vilket innebär att en viss minskning har skett . De tio s.k. pappadagarna, vilka ger rätt med tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse, utnyttjas flitigt. av de nyblivna papporna tog ut sådana dagar, jämfört . Pappor tar i genomsnitt ut drygt nio av de . Inom RFV pågår en utveckling för att förbättra redovisningen av statistik om föräldraförsäkringen. Myndigheten fick i regleringsbrevet för /95 i uppdrag att precisera vilka ytterligare åtgärder som kommer att vidtas respektive kan vidtas för att förbättra och utveckla sådan statistik. Redovisning av uppdraget lämnades i rapporten av statistiken på föräldraförsäkringens område (RFV redovisar 1995:16). Regeringen har för avsikt att fortsätta uppföljningen av RFV:s arbete med att utveckla denna statistik. Angående insatser för att öka fäders uttag av föräldraledighet m.m., se avsnitt II.2. **FOOTNOTES** 1 I budgetpropositionen för föreslår regeringen att lokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag slås samman till en stödform, regionalt utvecklingsbidrag. Lokaliseringslån namnändras till utvecklingslån. Regeringen föreslår att stödformerna tillsammans benämns regionalt utvecklingsstöd (prop.1996/97:1 utg.omr. 19 avsnitt 4. har varje kommun en lagstadgad skyldighet att erbjuda förskoleverksamhet för barn som har fyllt men inte har uppnått skolpliktig ålder, samt skolbarnomsorg för barn till och med som är inskrivna i . Syftet med denna reglering är att underlätta för båda föräldrarna att kunna förvärvsarbeta. Tillgänglig statistisk visar att andelen små barn inom barnomsorgen ökar. hade av förskolebarnen mellan ett och barnomsorgsplats. låg siffran på . Den största ökningen skedde vid fritidshem där antalet inskrivna barn ökade , delvis beroende på förändringarna i kommunernas verksamheter för sexåringar. gav regeringen i uppdrag att fortsätta sitt jämställd- hetsarbete inom barnomsorgen. Myndigheten skall härvid bygga vidare på tidigare kunskaper och erfarenheter från liknande arbete. Inriktningen av den nya projektverksamheten - Får pojkar och flickor samma chans? - är bl.a. att öka intresset för och medvetenheten om jämställdhetsfrågor hos personal inom barnomsorgen, samt att öka kunskaperna om jämställdhet i den pedagogiska verksamheten och om vuxnas betydelse som förebilder för barn. Regeringen ställde till förfogande för att genomföra verksamheten, varav efter ansökan skall fördelas till kommuner och högskolor som vill delta i utvecklingsarbetet. Projekt där högskola och kommun samverkar skall särskilt prioriteras. Projektverksamheten skall vara avslutad . Högskolorna har tidigare beviljats projektmedel för att utveckla kurser i jämställdhetsfrågor i förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Om åtgärder för att stimulera fler män att arbeta inom skola och barnomsorg, se avsnitt II.2. Svenskarnas hälsa är mycket god i ett internationellt perspektiv. Men inom landet finns det stora skillnader i hälsa och levnadsförhållanden mellan olika socioekonomiska grupper - liksom mellan kvinnor och män. Vissa uppgifter tyder dessutom på att dessa skillnader ökar. Unga kvinnor med kort utbildning, låg lön och monotont arbete utan inflytande är en grupp vars hälsosituation tycks försämras. Trots att kvinnor har ett högre ohälsotal än män har de en högre genomsnittlig levnadsålder än män. var exempelvis mäns medellivslängd och kvinnors . Mäns hälsa har i jämförelse med kvinnors ägnats mycket uppmärksamhet inom den medicinska forskningen, forskningen om arbetsmiljö etc. Att forskningsresultat som enbart baseras på män antas vara relevanta för kvinnor kan givetvis försvåra förståelsen av orsakssammanhang. I propositionen (1993/94:147) om jämställdhetspolitiken framhöll den dåvarande regeringen att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka kunskaperna om kvinnors hälsa, inte minst inom ramen för läkarutbildningen. anslog regeringen därför till de medicinska fakulteterna för utveckling av kurser i kvinnors hälsa och jämställdhetskunskap. Syftet är att kurserna skall ingå som en del av läkarutbildningen. Inom särskilda program Kvinnors hälsa pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att få in ett kvinnoperspektiv i folk- hälsoarbetet. Särskilda insatser görs på områdena tobak, alkohol och droger, skador, allergi, mat och motion. Inom Kvinnors Hälsa beviljades under 1994-95 medel till lokala och regionala utvecklingsprojekt som bl.a. rör kvinnor och stress, självhjälp och invandrade kvinnor. Projekten skall avrapporteras . Särskilda insatser för att hjälpa unga kvinnor har vidare genomförts. Bland annat har olika yrkesgrupper som arbetar med unga människor fått utbildning om ätstörningar, rökning, alkohol och narkotika. påbörjades vidare en satsning på personal med höga ohälsotal inom landstingens hälso- och sjukvård samt inom den sociala omsorgen i kommunerna. genomför sitt arbete, som beräknas pågå , i samarbete med andra intressenter på området. tillsatte regeringen en utredning om bemötandet av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården. Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att kartlägga hur kvinnor och män bemöts och behandlas inom hälso- och sjukvården samt att analysera vilka effekter bemötandet kan få vid vård och behandling. Betänkandet Jämställd vård - Olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) överlämnades till regeringen . Utredningen presenterar en rad förslag som rör patientens ställning, forskning, utbildning, tillsyn, uppföljning och utvärdering samt sjukvårdshuvudmännens ansvarsområden. Bland annat föreslås en ökad integrering av genusperspektivet inom medicinsk forskning, omvårdnadsforskning samt hälso- och sjukvårdsforskning. Vidare betonas vikten av att könsspecifika kunskaper om hälsa och sjukvård integreras i utbildningen och fortbildningen av läkare och annan vårdpersonal. Utredningen föreslår vidare att i sin pågående utvärdering av läkarutbildningen även granskar hur könsperspektivet tas upp i olika faser av utbildningen. Man föreslår också att nya kunskaper med ett könsperspektiv skall genereras vid regionala kunskaps- och FoU-centra. Förslagen kommer att sändas ut på remiss, för att sedan bli föremål för beredning inom . har forskning om funktionshinder visat att det finns skillnader mellan könen när det gäller upplevelsen av funktionsnedsättningen och den faktiska tillgången på stöd och service. Fler kvinnor än män anser att de behöver mer praktisk daglig hjälp än vad de nu får. Kvinnor tycks vidare inte ha samma möjligheter som män att utnyttja teknikutvecklingen på hjälpmedelsområdet. Då signaler tyder på att kvinnor har en mer eftersatt situation än män, finns det ett behov av att få en bild av kvinnors villkor på olika samhällsområden samt en uppfattning om på vilka områden kunskapen kan förbättras. Möjligheterna att få en bättre könsuppdelad statistik på området bör också ses över. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att få en klarare bild av funktionshindrade kvinnors situation på olika områden. Medel har bl.a. avsatts från Allmänna arvsfonden för praktiskt utvecklingsarbete inom området kvinnor och handikapp. Resultaten av ett antal projekt med denna inriktning har presenterats i en nyligen utkommen skrift med . Medel från Allmänna arvsfonden kommer även fortsättningsvis att avsättas för utvecklingsprojekt med syfte att förbättra situationen för kvinnor med funktionshinder. Stimulansbidrag för har avsatts till olika projekt som syftar till att utveckla habiliterings- och rehabiliteringsinsatserna för personer med funktionshinder. Medel har även avsatts för att stimulera utvecklingen på hjälpmedelsområdet. Det pågår inom dessa områden olika projekt för att stärka kvinnors rehabiliteringsmöjligheter och tillgång till hjälpmedel. Inom ramen för har ett antal studier påbörjats /96 för att öka kunskapen om levnadsförhållandena för kvinnor med funktionshinder samt att få reda på vilka skillnader som finns i fråga om livsvillkor för kvinnor och män. Resultaten av dessa studier kommer att presenteras i bokform . Enligt regleringsbrevet för för /96 skall bl.a. frågor som rör kvinnor med funktionshinder prioriteras i myndighetens verksamhet. I till regeringen behandlas bl.a. de problem och behov som föreligger när det gäller statistiken på området. Regeringen kommer att lägga stor vikt vid uppföljningen av de resultat i fråga om kvinnor med funktionshinder som redovisat i sin rapport. Det gäller särskilt arbetet med att göra den officiella statistiken könsuppdelad och analyserad. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män. låg kvinnors och mäns medelålder på 80,1 respektive . Medellivslängden fortsätter att öka, och beräknas män i genomsnitt bli och kvinnor . Variationen i medellivslängd är en förklaring till att kvinnors behov är större än mäns inom äldreomsorgen, såväl i särskilda boendeformer som inom . Vid årskiftet 1995/96 utgjorde kvinnorna av det totala antalet personer som beviljades hemtjänst. var av boende i särskilda boendeformer kvinnor. På anhörigområdet är det vanligt att äldre makar vårdar varandra. Bland "yngre äldre" vårdar män i lika hög grad sina fruar som tvärtom. När det gäller de riktigt gamla står oftast kvinnliga anhöriga - döttrar och svärdöttrar - för merparten av omsorgen och omvårdnaden, medan manliga anhöriga mer hjälper till på det praktiska planet. I årets budgetproposition föreslås ett särskilt bidrag på för utveckling av metoder för stöd till anhöriga. Detta regeringsinitiativ kan särskilt sägas komma kvinnor till del genom att det ofta är kvinnor som utför tunga omsorgsuppgifter. Regeringens ungdomspolitik syftar till att anlägga ett ungdomsperspektiv på allmänna åtgärder inom olika sektorer, utifrån ungdomars behov och livssituation. Då det finns skillnader mellan flickors och pojkars situation på områden som utbildning, arbetsmarknad, fritid osv. är det viktigt att ungdomspolitiken, liksom alla andra politikområden, genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. (Om makt och inflytande se avsnitt II.1, om arbetsmarknad se avsnitt II.5, om utbildning se avsnitt II.7.) Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att kartlägga fritidsverksamheten för kvinnor respektive män samt att analysera fördelningen av de offentliga resurserna ur ett jämställdhetsperspektiv. lämnade sitt betänkande Fritid i förändring - om kön och fördelning av fritidsresurser (SOU 1996:3) . Utredningen visar bl.a. att stat och kommun satsar mer pengar på idrott än på kultur, mer på anläggningar än på fritidsgårdar. Eftersom pojkar i högre utsträckning än flickor idrottar på anläggningar och flickor i högre utsträckning än pojkar söker sig till kultur och fritidsgårdarnas öppna verksamhet, blir följden att stat och kommun satsar mer på pojkar än på flickor. I betänkandet presenteras ett antal förslag som kan leda till en mer jämställd fritid. Bland förslagen kan nämnas särskilda riktlinjer för jämställdhet i statlig och fritidspolitik, resurser till forskning om kvinnors och flickors fritid, samt resurser för lokal utveckling av nyskapande kultur- och fritidsverksamhet som utgår från flickors behov och där invandrarflickors situation särskilt upp- märksammas. Betänkandet har remissbehandlats och sammanställning av remissvaren pågår inom . skall främja goda uppväxtvillkor för ungdomar och verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. Myndigheten beviljades särskilda medel för projektet flickor i föreningslivet, som syftade till att ta reda på vad flickor vill göra inom föreningslivet och om föreningslivets traditionella arbetssätt passar flickor. visade bl.a. att det fortfarande finns behov av särskilda satsningar för flickor och regeringen har därför beräknat ytterligare medel för detta ändamål för . Från och med /96 skall vidare redovisning av medlemsantalet i de ungdomsorganisationer som får grundbidrag vara uppdelat efter kön och ålder. I regleringsbrevet för /96 gav regeringen i uppdrag att lämna en fördjupad redovisning av ungdomars uppväxtvillkor. En sådan redovisning skedde i rapporten väg till vuxen. Ungdomsrapporten , som lämnades till regeringen . Ungdomars uppväxtvillkor redovisas genomgående ur ett könsperspektiv i rapporten. har även fått regeringens uppdrag att under /96 fördela från Allmänna arvsfonden till stöd för projekt som syftar till att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhällets utveckling. I syfte att stärka flickors självkänsla och skapa förutsättningar för att deras behov och resurser särskilt uppmärksammas inom föreningslivet fördelades under /95, efter ansökan hos regeringen, från Allmänna arvsfonden till en rad olika projekt, t.ex. Stiftelsen , Tjejverksamheten "Flingorna" på , , i och Föreningen i . Som ett led i handlingsplan för bekämpning av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans beslutade regeringen om en ungdomskampanj med temat Ungdom mot rasism. Med flickor från och i bildades kampanjens tjejprojekt i syfte att öka kunskapen om flickors särskilda erfarenheter samt möjligheter att delta i arbetet för en ökad förståelse mellan svenskar med olika etnisk tillhörighet. I () jämställdhetsplan sägs bl.a. att idrotten skall vara jämställd när det nya seklet börjar. På () presenterades en utvärdering av jämställdhetsplanen där det bl.a. konstateras att de delmål om jämställdhet som skulle uppnås inte hade uppnåtts. För att påskynda jämställdhetsarbetet fattade därför beslut om vissa stadgeändringar som bl.a. innebär att olika idrottsorganisationer åläggs att garantera representation från båda könen i vissa stadgereglerade organ. I sin anslagsframställan för åren 1996/97 säger att man avser att fokusera bl.a. jämställd idrott. Regeringen är angelägen att statens stöd till idrotten används för att påskynda utvecklingen mot jämställdhet mellan kvinnor och män. Idrottsrörelsen bör därför särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten när det det statliga stödet används. Regeringen kommer att bemyndiga ansvarigt statsråd att tillkalla en parlamentarisk kommitté, Stöd till idrotten (dir. In 1996:84), med uppdrag att utvärdera befintliga mål samt att föreslå nya och tydligare mål för statens stöd till idrotten. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast . Det är regeringens förhoppning att de fortsatta ansträngningarna inom , fram till riksidrottsstämman och den parlamentariska kommitténs förslag, skall göra att förbundets över- gripande mål i jämställdhetsplanen - att idrotten skall vara jämställd när det nya seklet börjar - uppnås. 11 Jämställdhet inom försvaret m.m. pågår ett aktivt jämställdhetsarbete inom totalförsvaret och fredsräddningstjänsten. Detta jämställdhetsarbete är framförallt inriktat på att genom olika åtgärder underlätta för kvinnor att delta på samma villkor som män, samt att öka antalet kvinnor inom respektive område. Regeringen ställer sig bakom de förslag till att öka antalet kvinnor i försvaret som framkommit i försvarsmaktplan 97 och förutsätter att man inom totalförsvaret, liksom inom fredsräddningstjänsten, fortsätter sitt aktiva jämställdhetsarbete. För att öka antalet kvinnliga officerare har bl.a. ändringar gjorts i officersförordningen (1994:882) som innebär slopade ålderskrav till nivåhöjande officersutbildning samt att befordran till en högre militär grad kan ske i direkt anslutning till genomförd nivåhöjande utbildning med godkända betyg. Dessa ändringar medför att familjebildning minskar i betydelse som hinder för karriär inom officersyrket, något som annars drabbar kvinnor i högre utsträckning än män. Regeringen föreslår ett antal åtgärder för att öka andelen kvinnliga officerare i propositionerna Totalförsvar i förnyelse (prop. 1995/96:12) samt Totalförsvar i förnyelse - Etapp 2 (prop. 1996/97:4). För att få fler kvinnor till officershögskolorna bör man exempelvis se över de fysiska kraven till olika befattningar samt kriterierna i övrigt vid antagningen. En kvinnlig representant bör finnas i varje antagningsnämnd. Nätverk för kvinnliga officerare bör få administrativt och ekonomiskt stöd från Försvarsmakten. Distansundervisningen bör utökas för att underlätta vidareutbildning. Åtgärder bör slutligen vidtas för att öka informationen om möjligheten för kvinnor att genomgå pliktutbildning. Detta kan ske på olika sätt, t.ex. genom reklam i tidningar och etermedier samt genom information i skolor. genomförde Försvarsdepartementet en konferens för kvinnliga officerare och aspiranter i syfte att ge tillfälle för kvinnorna att träffas och utbyta erfarenheter samt att föreslå åtgärder för att öka antalet kvinnliga officerare. gjorde departementet en enkätundersökning för att ta till vara kvinnliga officerares erfarenheter och idéer.