prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Den moderna informationstekniken förbinder forskarna, deras forskningsproblem och resultat snabbare och tillförlitligare . undersöker, tillsammans med andra , hur den framväxande elektroniska infrastrukturen kan komma att främja forskarnas rörlighet, uppmuntra forskningssamarbete och underlätta spridningen av forskningsresultat. I de nordiska länderna och i t.ex. (RENATER) och (SWITCH) utvecklas omfattande nätverk för kommunikation mellan högre utbildning och forskning. 3.3 Den svenska forskningens omfattning och struktur Den svenska forskningspolitiken uppvisar i många fall huvuddrag liknande dem som återfinns i de övergripande, internationella trenderna på området. Detta gäller t. ex. den höga prioritet som FoU ges i politiken i många . Forskningens betydelse för välstånd och utveckling, såväl materiellt som socialt och kulturellt, har länge präglat forskningspolitiken. I flera länder finns nu en strävan efter en mer effektiv resursanvändning genom en ökad betoning på relevans och nyttiggörande samt mer omfattande utvärdering och uppföljning. har en lång tradition av internationella utvärderingar av forskningsområden och utvecklingen går mot att ytterligare vikt läggs vid utvärdering och uppföljning av forskningens resultat. Kontakterna mellan forskningssystemet och näringslivet har i , liksom i ett flertal andra länder, rönt allt större intresse. har ett flertal nya samverkansformer erhållit statligt stöd och utvecklingen på området fortsätter. Det handlar både om att ge näringslivet tillgång till den kunskap och kompetens som finns inom forskningssystemet och om att tillföra högskolan de kunskaper och frågeställningar som genereras i näringsliv och samhälle. Kompentensutvecklingen uppmärksammas alltmer internationellt som en avgörande faktor för ekonomisk tillväxt. I har politiken bl.a. syftat till att öka antalet högskoleutbildade och antalet forskarutbildade i samhället. Särskilt utbildningarna inom naturvetenskap och teknik har byggts ut, för att bl.a. samhällets och näringslivets behov av kvalificerad personal skall kunna tillgodoses. Stimulans av forskning och utbildning ses som viktiga delar av regional- politiken i många länder. Även i har dessa frågor uppmärksammats alltmer genom utbyggnad av forskningen vid de mindre och medel- stora högskolorna samt genom uppbyggnad av en högskola på och planeringen för en ny högskola i . Ett karaktäristiskt drag hos det svenska forskningssystemet är att huvuddelen av den statligt finansierade forskningen utförs vid universitet och högskolor. Dessa utför därmed både den inomvetenskapligt motiverade forskningen och en stor del av sektorsforskningen vilken motiveras utifrån kunskapsbehovet inom olika samhällssektorer. Den statliga FoU-finansieringen sker via ett stort antal organ. Regering och riksdag anslår medel för forskning och utveckling inom samtliga departementsområden. Inom de flesta av dem finns forskningsråd och/eller sektorsorgan, som fördelar medel till forskning och utveckling vid universitet och högskolor, forskningsinstitut eller företag. har ansvar för bl.a. grundläggande forskning och forskarutbildning. Basen utgörs av fakultetsanslagen. Forskningsråden stöder vetenskapligt betydelsefull forskning inom sina områden. De flesta finansiärer stöder i viss mån både mer grundläggande forskning och forskning av mer tillämpad karaktär. En betydande del av medlen för civil sektorsforskning avsätts inom Närings- och verksamhets- område. Härutöver finns FoU-medel i väsentlig omfattning inom bl.a. Jordbruks- och Arbetsmarknads-departementens verksamhetsområden. Statsmakterna fördelar inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde stora FoU-anslag för framför allt totalförsvarsändamål. verksamhetsområde svarar för av de statliga FoU-insatserna /96. Försvarsdepartementet och Närings- och verksam-hetsområden svarar för respektive av FoU-anslagen. De olika finansieringsformerna kompletterar varandra. Universitetens och högskolornas fakultetsanslag utgör forskningens basresurser och svarar för långsiktighet och kontinuitet. De används huvudsakligen till finansiering av tjänster och infrastruktur. Forskningsrådsmedel fördelas efter inomvetenskapliga kriterier till tidsbegränsade projekt och tjänster. Enskilda forskare föreslår forskningsprojekt som granskas med s.k. peer-review-system, vilket innebär att andra forskare, i vissa råd tillsammans med allmän företrädare inom det aktuella området, rangordnar projekten. Forskarna har således en stor frihet att avgöra vilken forskning som skall bedrivas inom ramen för fakultetsanslag och forskningsrådsmedel. Sektorsmedel fördelas av organ som skall tillgodose FoU- behov inom en viss samhällssektor. Dessa organ har vitt skiftande arbetssätt, men gemensamt är att finansiären kräver att även andra kriterier än inomvetenskapliga kvalitetskriterier skall vara uppfyllda. Definition och indelning av FoU I den forskningsstatistik som () tar fram används de definitioner och indelningar som utvecklats inom . Detta innebär att FoU delas in i grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Dessa kategorier används allmänt i den forskningspolitiska diskussionen, men gränserna mellan dem är flytande. Detta gäller även andra begrepp som utvecklats , t.ex. målinriktad forskning, strategisk forskning m.fl. Med grundforskning avses, med den definition och använder, att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Begreppet inrymmer även forskning vars inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpning. I begreppet tillämpad forskning ligger forskning med bestämda tillämpningar i sikte. Utvecklingsarbete avser att utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, processer, system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. När det gäller balansen mellan forskning och utvecklingsarbete dominerar för företagens del utvecklingsarbete och den utgör även en väsentlig del av de statliga forskningsfinansiärernas FoU-volym. och högskolor utgörs den helt övergripande FoU-verksamheten av forskning. Totalt sett genomförs större delen av forskningen i vid universitet och högskolor. Fig. 3.1 Antal FoU-årsverken1 fördelade mellan forskning och utveckling insatser för forskning och utvecklingsarbete De svenska resurserna för FoU uttryckta som andel av bruttonationalprodukten (BNP) har länge legat bland de högsta i världen. Enligt den senaste undersökningen från SCB, , satsar av BNP på FoU, vilket motsvarar ca . Denna andel var detta år högre än i något annat OECD-land. Ökningen av BNP-andelen förklaras av att företagens FoU-satsningar har ökat, att statistiken nu omfattar FoU inom kommuner och landsting och att BNP har minskat. Totalt utfördes omkring 60 000 FoU-årsverken. Prognoser för pekar mot en ökning av FoU-årsverken till 61 000 och FoU-utgifterna till . 1 Ett FoU-årsverke är det arbete som en heltidsanställd person utför inom FoU-området. Fördelningen mellan utvecklingsarbete och forskning är schablonberäknad. Fig. 3.2 FoU-utgifternas procentandel av BNP i jämfört med utlandet 2,9 3,4 2,9 2,7 2,8 2,7 2,3 2,2 2,2 2,4 EU 2,0 2,0 De totala offentliga insatserna för FoU beräknas uppgå till /96 (12-månader). Av den totala statliga budgeten motsvarar FoU-anslagen . Andelen av BNP är . Vid en jämförelse med övriga låg bland de högsta när det gäller statliga insatser för FoU räknat som andel av BNP. Utlandsfinansieringen av FoU ökar trendmässigt och förväntas dessutom få ett väsentligt tillskott tack vare den allt större omfattningen av projektbidrag från EU. Den preliminära statistiken som EU/tagit fram pekar på en svensk andel på av EU:s FoU-budget i de första ansökningsomgångarna. Detta skulle innebära att svenska forskare och näringsliv kommer att få ett tillskott på . FoU bedrivs främst inom näringslivet () och inom universitets- och högskolesektorn (). Övrig offentlig sektor svarar för av utförandet av den totala FoU-verksamheten. Fig. 3.3 Finansieringen av FoU i , miljarder kronor , då BNP hade sjunkit relativt kraftigt i , framstod högskolans andel av BNP som unikt hög. Andelen, , var då dubbelt så hög som i och mer än dubbelt jämfört med genomsnittet bland och länder. Fig. 3.4Total FoU utförd inom högskolesektorn i procent av BNP Utvecklingen av statliga anslag till olika vetenskapsområden i Utgående från statsbudgeten kan statens anslag inom samtliga departementsområden fördelas till olika forskningsfinansiärer beroende på vilket ändamål som forskningen är inriktad mot. Huvudområdena är allmän vetenskaplig utveckling, civil sektorsforskning samt försvars-forskning. Sektorsforskningens nivå har varit i stort sett medan anslagen till allmän vetenskaplig utveckling ökat relativt mycket. Anslagen till försvarsforskningen ökade under större delen av 1980- talet. /96 svarar försvarsforskningen för av den statliga FoU-satsningen, vilket innebär ca . I denna andel ingår emellertid materielutveckling, vilken utgör ca tre fjärdedelar av FoU inom försvarsområdet. Den första var energiforskning ett högt prioriterat ändamål, som utgjorde av de totala statliga insatserna för FoU. Denna satsning har emellertid avtagit och motsvarar /96. Insatserna inom området fysisk miljö och naturvård ökade kraftigt . Av dessa utgör FoU inom biståndsrelaterad verksamhet en viktig del. Förbättring av transporter och telekommunikationer är ett annat område som prioriteras. Till detta område hör en stor del av insatserna inom informationsteknologin. /96 avsätts av de statliga medlen för FoU till transport- och kommunikationsområdet. Den allmänvetenskapliga forskningen har en relativt väldefinierad indelning i fakultetsområden. Till allmänvetenskaplig utveckling gick /96 totalt . Inom detta område är det medicinska området störst. För detta avsattes , vilket utgör . Därnäst kommer naturvetenskap och teknik med vardera . Det samhällsvetenskapliga området svarar för , medan humaniora, respektive lantbruks- och veterinärvetenskap, svarar för var-dera av resurserna. Om statens anslag för övriga ändamål därutöver tillförs och dessa fördelas på områden erhålls en översiktlig bild av forskningens fördelning per område, som bl.a. visar följande. /87 - 1995/96 har anslagen till humaniora, inkl. FoU inom kultur- och mediaområdet, ökat med . Den kraftiga ökningen av anslagen till humaniora bör ses mot bakgrund av en låg ursprungsnivå. Anslagen till teknisk forskning, inkl. FoU inom industriell verksamhet, energi- och teleområdet, har ökat . Naturvetenskap tillsammans med området fysisk miljö ökade och anslagen till medicin, hälso- och sjukvård . Fig. 3.5 Utvecklingen av totala FoU-anslag i statsbudgeten, 1986/87 - 1995/96, , priser. * Områdesindelningen avser allmänvetenskaplig utveckling sammanslaget med "motsvarande" sektorsforskningsområde enligt SCB:s definitioner av FoU- ändamål (STBG-analys 1995/96) Den regionala fördelningen inom FoU-området FoU-verksamheten i är starkt koncentrerad till storstadsregionerna. Av de totala personella FoU-insatserna utfördes i , i samt i . I övriga län, där av befolkningen bor, utförs således endast en tredjedel av landets FoU. Fig. 3.6 FoU-årsverken i storstadslän - jämförelse med övriga län Det privata näringslivet finansierar den större delen av FoU-verksamheten Företagens totala FoU-utgifter beräknas ha uppgått till ca , vilket är den högsta siffran . Näringslivet stod därmed för av FoU-utgifterna i . Vad gäller näringslivets totala FoU- utgifter som andel av BNP ligger högt bland . De näringsgrenar som gör de största FoU-insatserna är elektronikindustrin, transportmedelsindustrin, maskinindustrin och läkemedelsindustrin. Svenska koncerners FoU-insatser utomlands är större än utländska koncerners FoU-satsningar i . Den FoU som svenska multinationella koncerner bedriver utomlands uppgick till . Detta utgjorde cirka en fjärdedel av koncernernas totala utgifter för FoU. Motsvarande siffra för utländska företags FoU-insatser i var , varav ABB svarar för en stor del. Inom företagssektorn utgör forskningen endast en mindre del av näringslivets FoU-verksamhet. För företagen är således utvecklingsarbetet det dominerande. Främjande av industriell verksamhet är det huvudsakliga syftet. Inom detta ändamål avser knappt hälften av insatserna framtagning av nya produkter, processer eller system. Drygt hälften syftar till förbättring av redan existerande verksamheter. En positiv utveckling sker bland småföretag Inom många har man kunnat iaktta en ökad FoU-verksamhet i de mindre företagen och då främst inom tjänsteföretagen. Motsvarande utveckling sker också i . utgjorde FoU-utgifterna inom företag med färre än 50 anställda drygt 2,6 miljarder, vilket inte medräknas i FoU-statistiken. Detta motsvarar av övriga företags FoU. var denna andel och . , som har etablerat samverkan med forsk-ningsverksamhet vid företag eller högskolor, och teknikintensiva små-företag svarar för en väsentlig del av denna FoU-expansion. Fördubbling av antalet forskarutbildade Antalet forskarutbildade under i samhället beräknas fördubblas fram jämfört med . Under har antalet forskarutbildade under i ökat från ungefär 10 1970 till nära 25 1990. Med dagens inflöde av doktorander skulle antalet uppgå till 50 000 personer. Fig.3.7 Antalet forskarutbildade i befolkningen fram Antalet nyantagna studerande till forskarutbildningen har varit relativt - drygt 2 000 - ända . Först och ökade antalet nämnvärt och uppgår nu till ca 3 000 studerande. Andelen kvinnor har ökat från till . Antalet forskarstuderande som under läsåret avlägger doktorsexamen har fördubblats och uppgår /95 till drygt 1 500. /95 var en tredjedel av dem som avlade doktorsexamen kvinnor. är andelen examinerade kvinnor lägst vid teknisk fakultet, där endast var femte nybliven doktor är kvinna. får genom migration ett nettotillskott av forskarutbildade. hade antalet invandrare med forskarutbildning fördubblats jämfört med , från 500 till 1 000 personer. Det framgår dock inte av statistiken i vilken utsträckning personer med forskarutbildning, vare sig de har svensk eller utländsk doktorsexamen, har arbetsuppgifter som motsvarar deras kompetens. Antalet forskarutbildade som utvandrade är lägre, 340 personer varav 140 hade som födelseland. Detta inbegriper även svensk forskarutbildad personal vid de svenska multinationella företagen. Enligt dessa uppgifter pågår således inte någon forskarflykt från . När det gäller produktionen av vetenskapliga artiklar, vilken ofta används som ett kvalitetsmått på forskningen, ligger på andra plats bland OECD- länderna, med mer än 1 500 publicerade artiklar per miljon invånare . är det enbart som har producerat fler artiklar per invånare. är centrum för många europeiska forskningsorganisationer vilket kan bidra till den höga siffran. Ämnesområden med hög publice- ringsstatistik bland svenska forskare är framför allt biomedicin, klinisk medicin och biologi. Samarbete i form av samförfattande av artiklar med forskare från EU-länderna har nästan fördubblats. var drygt 3 500 artiklar samförfattade med forskare från EU-länderna av totalt närmare 7 000 samförfattade artiklar. 3.4 Mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken ------------------------------------------------------------------------------ | Regeringens förslag: Följande övergripande mål skall gälla för forskningen| | | | - Forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället | | och kulturen och ge perspektiv på människans belägenhet i universum, i | | jordens ekosystem och i historien. | | - Forskningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, | | välfärd och miljö för alla individer och befolkningsgrupper i samhället | | liksom för kommande generationer. | | - Forskningen skall bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i | | näringsliv och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en | | hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd. | | - Forskningen skall bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främja den| | kulturella utvecklingen. | | - Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga för- | | hållningssätt i samhället och därmed främja och stärka demokratin. | | - Forskningen skall bidra till internationellt samarbete och fred och | | till lösningar av globala problem. Skälen för regeringens förslag: Regeringen vill med hänsyn till forskningens betydelse och de samhällsförändringar, som beskrivits i det inledande avsnittet, föreslå följande övergripande mål för forskningen. Den forskning som bedrivs med offentliga medel skall bidra till uppfyllandet av dessa mål, även om enskilda forskningsprojekt inte kan bidra till att tillgodose samtliga mål. Dessa mål utgör, tillsammans med allmänna riktlinjer för forskningspolitiken, en analys av forskningssystemets organisation och effektivitet samt det rådande resursläget, utgångspunkter för regeringens ställningstaganden i forskningspolitiken. - Forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället och kulturen och ge perspektiv på människans belägenhet i universum, i jordens ekosystem och i historien. - Forskningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, välfärd och miljö för alla individer och befolkningsgrupper i samhället liksom för kommande generationer. - Forskningen skall bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i näringsliv och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd. - Forskningen skall bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främja den kulturella utvecklingen. - Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga för- hållningssätt i samhället och därmed främja och stärka demokratin. - Forskningen skall bidra till internationellt samarbete och fred och till lösningar av globala problem. Allmänna riktlinjer för forskningspolitiken ------------------------------------------------------------------------------ | Regeringens förslag: Följande allmänna riktlinjer skall gälla för forsknings- | | politiken. | | | | l. Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället. | | | | 2. Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna | | medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare | | medelsfördelning och verksamhet. | | | | 3. Krav skall ställas på hög vetenskaplig kvalitet i den forskning som | | finansieras med statliga medel. | | | | 4. Forskningen skall komma till nytta. | | | | 5. Högskolans samverkan med det omgivande samhället skall öka. | | | | 6. Forskningsetiska problem och forskarnas ansvar i dessa frågor skall | | ges ökad uppmärksamhet. | | | | 7. Jämställdheten inom forskningen skall öka liksom forskning med ett | | genusperspektiv. | | | | 8. Sambandet mellan utbildning och forskning skall stärkas. | | | | 9. och högskolor skall förfoga över egna | | forskningsresurser. | | | | 10. Svensk forskning skall bidra till forskningen i världen och aktivt | | samspela med forskning i andra länder. | | | | 11. skall verka för att den EU-finansierade forskningen ger ett | | brett stöd till utvecklingen i . Skälen för regeringens förslag: Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället Samhället blir alltmer kunskapsberoende. Det gäller inom alla områden. Kunskapen kommer inte bara fram genom forskning i ordets traditionella bemärkelse utan utvecklas också ur erfarenheteter av skilda slag i praktiskt arbete och problemlösande verksamhet. Att kunskapsutvecklingen i och för sig är ett vidare begrepp än forskning förringar givetvis inte betydelsen av forskningsinsatser. Forskning är och måste vara basen för mycket av kunskapsutvecklingen t.ex. i utbildning och utvecklingsarbete. De forskande institutionerna måste ha intensiva kontakter med det omgivande samhället för att ta del av problemställ- ningar, kunskaper och erfarenheter. Omvänt måste omgivningen - företag, organisationer och offentliga myndigheter - göra större ansträngningar att följa forskningens utveckling. Staten måste genom sin politik underlätta denna växelverkan. Den statliga forskningen skall samspela med näringslivets FoU för att åstadkomma ekonomisk tillväxt och en god kunskapsutveckling inom svenskt näringsliv. Kunskap är avgörande för framgångar i dagens näringsliv. Företagen satsar därför stora resurser på att utveckla kunskap. Företagen har dock knappast möjlighet att se längre än till sin egen lönsamhet när denna typ av investeringar övervägs. Staten har därför en viktig roll när det gäller att genomföra eller finansiera den forskning som de forskande företagen inte själva kan förutses ansvara för, men som är lönsam för samhället som helhet. Forskning om t.ex. energiresurser är väsentlig såväl för näringslivets tillväxt som för en hållbar utveckling. Det finns också många andra områden där forsknings- och utvecklingsinsatser främjar såväl näringsliv som andra angelägna samhällsintressen. En väl avvägd forskningspolitik är således viktig för att öka den ekonomiska tillväxten. För att den statliga forskningen skall vara tillväxtstimulerande krävs att den faktiskt är användbar för näringslivet. En annan förutsättning är att statens och näringslivets insatser kompletterar varandra så att synergieffekter uppstår. Den statliga forskningen bör därför vara inriktad mot områden där kunskapsspridningen kan förväntas bli stor och där det inte finns tillräckliga legala instrument för att företagen skall kunna skydda sina idéer. Dessa avvägningar kräver en närmare och kontinuerlig dialog mellan statsmakterna, högskolan, näringsliv och fackliga organisationer. Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet Forskningens frihet och autonomi är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Begreppet innebär att forskningen skall vara fri i val av metoder, forskningsbara problem liksom rätten att fritt publicera forskningsresultat. Särskilt viktigt är att forskarna själva avgör vad som är vetenskapliga rön, vad som är god och dålig kvalitet etc. Forskningens frihet garanteras ytterst av det demokratiska statsskicket och dess grundlagsfästa rättigheter. Forskningsfriheten i är således starkt etablerad och förvaltas väl av det offentliga forskningssystemet. Det är viktigt att denna frihet fortsatt värnas även vid en fördjupad samverkan med det om- givande samhället, bl.a. näringslivet. Det är nödvändigt med en ansvarsfördelning mellan olika nivåer och beslutsfattande organ inom forskningsområdet. De demokratiskt valda organen måste ta det yttersta ansvaret för forskningsresurserna och deras användning. I det sagda ligger för det första att statsmakterna måste ha inblick i och kunna planera för alla offentliga medel som används för att finansiera forskning, således också de löntagarfondsmedel som avsatts till stiftelser för forskningsstöd. Dessa medel är till sitt ursprung offentliga. I det ovan sagda ligger också att statsmakterna skall besluta om den övergripande fördelningen av forskningsresurserna mellan olika områden. För grundforskningens del innebär detta t.ex. att statsmakterna beslutar om fördelningen mellan områden som teknik, naturvetenskap, medicin och kulturvetenskaper. För sektorsforskningen innebär det att statsmakterna avsätter medel inom de skilda utgiftsområdena på statsbudgeten. Statsmakternas prioriteringar kan avse också mer avgränsade forskningsområden eller särskilda former för forskningsinsatser, som annars inte skulle komma till stånd. Ett särskilt ansvar för att identifiera forskningsområden som behöver stärkas vilar på forskningsråd och högskola. Men även behov och kunskaper som finns hos sektorsansvariga myndigheter, inom näringslivet och statsmakterna bör vägleda prioriteringarna.