prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Det andra programmet avser företagsekonomi och har betecknats "Institutionell omvandling i den offentliga sektorn." Skälen för regeringens bedömning:Regeringen har i avsnitt 3.9 föreslagit ett förtydligande i högskolelagen om högskolans tredje uppgift i vilken ingår att samverka med det omgivande samhället och sprida kännedom om verksamheten. I rapporten om offentlig sektor (Ds 1996:21) har dåvarande arbetsgrupp för forskningsfrågor lämnat förslag om olika vägar som bör kunna prövas för att vidareutveckla dialogen mellan praktiker och forskare. Där föreslås att frågor av mer övergripande karaktär bör kunna redovisas i forskningsöversikter som ger en samlad bild av den kunskap som finns i en aktuell fråga. En annan väg som bör prövas är utbytestjänstgöring mellan forskningsinstitutioner och förvaltningar. Arbetsgruppen föreslår vidare att en återkommande mässa om forskning och utvecklingsfrågor bör genomföras. Regeringen har tidigare i avsnitt 10.2.2 uttalat att samtliga forskningsråd bör genomföra utvärderingar av den rådsstödda forskningen. I proposition 1991/92:16 Forskning om offentlig sektor betonade regeringen att forskningsprogrammet om den offentliga sektorn bör ses i ett sammanhang även om det är uppdelat på två centrum och flera disciplinprogram. Första fasen av programmet löper till . Planeringsarbetet för en andra femårsperiod har inletts. kommer att genomföra en samlad utvärdering av den forskning om den offentliga sektorn som initierades i denna proposition. Det är angeläget att få en bedömning av forskningens resultat, hur resultaten spridits och vilka som är användare av forskningsresultaten. Inför den andra planeringsperioden bör övervägas om organisationen med två centrumbildningar och två disciplinprogram har fungerat som avsetts eller om det finns anledning att föreslå förändringar. kommer att genomföra sin utvärdering . Sedan forskningsprogrammet om offentlig sektor inleddes har behovet av forskning rörande vissa områden ytterligare accentuerats. Hit hör bl.a. forskning rörande demokrati och folkstyre, den offentliga sektorns effektivitet och den offentliga sektorns förändringsbehov med hänsyn till utvecklingen i samhället. Statsmakterna har ett stort behov av kunskapsunderlag för beslutsfattande om offentlig sektor. Ett annat angeläget område är forskning om folkrörelser och kooperation verksamhet och som har relevans för forskningsområdet offentlig sektor. Frågor rörande dessa områden behandlas i avsnitt 15.6 Forskning om folkrörelser och kooperation verksamhet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: BFR skall ansvara för samordning och | | utveckling av forskning kring byggnader och den byggda miljön. | | () bör öka samfinansieringen i de projekt| | som stöds samt verka för ett ökat europeiskt engagemang i | | byggforskningen. BFR bör ha det övergripande ansvaret för den | | forskning som avser energianvändning i byggnader och byggd | | miljö. Formerna för kunskapsspridning bör ses över. Förståelsen av den byggda miljöns påverkan på människan och hennes omgivning ökar. Illa utformade miljöer kan leda till ökad brottslighet, segregation samt sociala och psykiska problem. Bristfälligt utformade eller utförda byggnader ger upphov till sjukdomar, förstör vår miljö och förbrukar för mycket energi. För att komma tillrätta med de problem som byggandet ger upphov till krävs en helhetssyn och en förståelse för byggandet som system. För att kunna åtgärda problemen på byggområdet krävs en bred kunskapsbas. Tvärvetenskaplig forskning behövs för att lösa t.ex. problemen med s.k. "sjuka hus", belysa förvaltningsaspekterna i ett långsiktigt perspektiv samt förbättra möjligheterna att ta till vara kvaliteterna i det som byggs. En bred samverkan mellan olika disciplinområden krävs för att ge förutsättningar för en hållbar utveckling. BFR:s vetenskapliga nämnd har påvisat sambandet mellan samfinan-sierad, tillämpad forskning och ökad kvalitet i grundforskningen. Genom samverkan mellan högskola och näringsliv ökar kompetensen hos forskarna och möjligheten för näringslivet att nyttja resultatet av forskningen. Skälen för regeringens bedömning: BFR skall ansvara för samordning och utveckling av forskning kring byggnader och den byggda miljön. Regeringen avser att ge BFR i uppdrag att kartlägga vilken statligt finansierad forskning som pågår inom området samt vilka statliga verk och myndigheter som stöder eller bedriver sådan forskning. Uppdraget bör också innefatta att redovisa en plan för samordning av insatserna. För att utnyttja forskningsanslaget mer effektivt skall BFR öka samfinansieringen i de projekt som stöds. BFR skall också sträva efter en ökad samverkan och medfinansiering med andra statliga forskningsfinansiärer. är det angeläget att BFR prioriterar forskning kring former för samordning av samhällsplanering, planlagstiftningens tillämpning, hållbar stadsutveckling och ekologiskt uthållbart byggande, ny och billigare byggteknik för en effektivare bygg- och förvaltningsprocess, kvalitetssäkring i byggprocessen och en förbättrad inomhusmiljö. BFR skall verka för ett ökat europeiskt engagemang inom byggforskningen och medverka till initiering av svenska forskningsprojekt med stöd av medel från Europeiska gemenskapen. BFR skall ha det övergripande ansvaret för den forskning som avser energianvändning i byggnader och byggd miljö. Den energiforskning som finansieras av när det gäller teknik och produktutveckling skall samordnas med BFR. BFR skall se över formerna för kunskapsspridning. Strävan skall vara att brukarfinansiera informationsverksamheten i största möjliga mån. Informationsverksamhet som inte efterfrågas skall avvecklas. 15.3 Forskning inom området lantmäteri -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: har unika förutsättningar inom | | geografisk informationsteknik som bör tas tillvara inom forsk- | | ningen. Verksamheten med lantmäteri (fastighetsbildning, plangenomförande, geodetisk verksamhet, landskaps- och fastighetsinformation, kartläggning m.m.) utgör en nödvändig förutsättning för många verksamheter i samhället. har tagit ställning till att samhällets informationsförsörjning, bl.a. landskaps- och fastighetsinformation, är en prioriterad statlig uppgift (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). , högskolor och institut bedrivs forskning och utveckling inom ämnen som berör lantmäterifrågor. Detta sker med stöd av medel från forskningsråd m.fl. har enligt sin instruktion (SFS 1995:1418) i uppgift att bedriva utvecklingsverksamhet inom sitt verksamhetsområde samt forskning inom området geodesi. Olika ideella föreningar m.m. utför ett viktigt arbete kring lantmäteriområdets utveckling. Skälen för regeringens bedömning: Behovet av forskning och utveckling inom området lantmäteri påverkas genom den snabba övergången till digitala metoder. Traditionella arbetsformer omvandlas till geografisk informationsteknik. Regeringen har i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik framhållit att har unika förutsättningar inom geografisk informationsteknik som bör tas tillvara inom bl.a. forskning för att stödja nya tillämpningar och tjänster med anknytning till geografiska data. Insatserna för forskning och utveckling inom området kan därför ses som en del av den generella utvecklingen inom IT-området (jfr. bl.a. avsnitt 3.10 och 3.11). Regeringen har i avsnitt 14.4.1 uttalat att bör ges i uppgift att före utgången av lämmna förslag till regeringen om en ny programstruktur för FoU på IT-området. FoU-insatserna inom området geografiska informationssystem m.m. bör ingå i en sådan programstruktur. I avsnitt 14.5.1 Rymdverksamhet har regeringen framhållit att bör fortsätta att utveckla och nyttiggöra sina specialkompetenser inom rymdforskning och rymdteknologi i internationellt samarbete. Ett sådant område där har en jämförelsevis stark ställning internationellt är fjärranalys i vilket geografiska informationssystem är en viktig del. Detta område kan förutspås en kraftig marknadstillväxt . Regeringen aviserar i budgetpropositionen för att en professur inom lantmäteriområdet skall inrättas vid . 15.4 Forskning inom det integrationspolitiska området -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att forskning med | | anknytning till integration av invandrare i det svenska | | samhället ges hög prioritet av alla berörda offentlíga | | forskningsfinansiärer. Svårigheterna för flyktingar och invandrare att integreras i samhället visar sig i de flesta traditionella invandringsländerna i . På många håll omprövas de politiska målen och medlen och ett aktivt sökande efter nya idéer pågår. Det är främst () som ansvarar för grundforskning och tillämpad forskning inom detta område. Ett av verksamhetsområdena vid SFR är internationell migration och etniska relationer (). Den kunskap som kan genereras genom bl.a. IMER- forskningen är av stor betydelse för utvecklingen inom såväl migrations- som integrationsområdet. /94 har SFR fördelat till IMER-forskningen. Med stöd av SFR har en översikt gjorts av svensk IMER-forskning under . Den visar bl.a. att den stora ökningen av anslagen till IMER-forskningen har bidragit till att antalet disputationer ökat avsevärt . IMER-forskning bedrivs vid ett trettiotal institutioner och centra. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i avsnitt 3.11.5 betonat att även forskningen måste medverka i strävandena mot en ökad integration i samhället. Mot bakgrund av svårigheterna för invandrare att integreras i det svenska samhället och de allvarliga samhälleliga konsekvenser som bristande integration kan få bör forskning med anknytning till integration ges en hög prioritet av alla berörda offentliga forskningsfinansiärer. Särskilt viktiga områden är: - arbetsmarknad, arbetsliv, utbildnings- och försörjningsfrågor, - etniska relationer, rasism och etnisk diskriminering, - situationen och utvecklingen i segregerade bostadsområden, - invandrares delaktighet i samhällslivet, särskilt i det politiska livet och i folkrörelserna, - samhällets och samhällsinstitutionernas anpassning till den kulturella mångfalden. Regeringen anser det vara angeläget att IMER-forskning bedrivs på olika håll i landet. Områdets tvärvetenskapliga karaktär gör centrumbildningar lämpliga och regeringen anser det därför vara positivt att en ny Temainstitution inrättas vid , Tema Etnicitet, där tvärvetenskapliga kunskaper kan samlas. Detta redovisas under avsnitt 10. pekar i sitt slutbetänkande , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55) på att det inom saknas en funktion som har erfarenheter både av vad statsmakterna behöver veta för att förbättra invandrarpolitiken och av hur forskningsprojekt skall läggas upp. Genom en sådan funktion kan närmare kontakter knytas mellan forskare och beslutsfattare till nytta för båda parter. Motsvarande kompetens finns i på flera andra politikområden. Frågan kommer därefter att beredas i . pekar också på IMER-forskningens behov av longitudinella databaser för att kunna följa invandrares integration på olika samhällsområden. Denna fråga har ett visst samband med behovet av att mera systematiskt följa upp och utvärdera invandrarpolitiken. Under avsnitt 3.11.5 förordar regeringen att bör avsättas för longitudinell forskning. I avsnitt i budgetpropositionen avseende föreslås att medel för detta ändamål anvisas till FRN. För att få ett bättre underlag för utveckling av integrationspolitiken föreslår regeringen också i budgetpropositionen att anslaget Åtgärder mot främlingsfientlighet ökas och att det till en del även skall kunna disponeras av regeringen för finansiering av kunskapsinhämtning och utvärderingar. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Ansvaret för stödet till ungdomsforskning| | bör överföras från () till Humanistisk-| | samhällsvetenskapliga forskningsrådet (). En programkommitté| | för ungdomsforskning bör tillskapas. har ett särskilt stöd givits till ungdomsforskningen genom FRN. Detta har bl.a. inkluderat ett miljöstöd som bidragit till att särskilda centra för ungdomsforskning har utvecklats vid sex universitet. Under /96 uppgick det totala stödet till . har på regeringens uppdrag sett över ungdomsforskningens framtida inriktning, organisation och finansiering. I rapporten (1996) föreslås att miljöstödet successivt avvecklas och att resurserna i stället används till projektmedel och forskartjänster. föreslår vidare att ansvaret för ungdomsforskningen förs över från FRN till ett forskningsråd, förslagsvis , och att en tvärvetenskaplig programkommitté inrättas för att bedöma ansökningar och fördela forskningsmedel. Programmet föreslås löpa . Den föreslagna förändringen syftar enligt till att utveckla forskningen, höja kvaliteten och integrera centras verksamheter i universitetens reguljära verksamhet som den markerar att ungdomsforskningens initieringsfas nu är avslutad. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att tillkomsten av ungdomsforskningscentra har bidragit till att intresset för ungdomsforskning har ökat. Detta är särskilt markant bland unga forskare. Den existerande forskningen skiftar dock mycket i kvalitet och innehåll. Regeringen delar uppfattning att stödet nu bör ändras från stöd till administration av centrumbildningar till stöd för forskartjänster och större projekt. Därmed kan forskningens initieringsfas avslutas och forskningen konsolideras. Ansvaret för ungdomsforskningen bör i enlighet härmed föras över till . För att bl.a. stärka forskningens samhällsrelevans bör en programkommitté tillskapas för att utveckla forskningen i önskvärd riktning. Ungdomars etablering och marginalisering i samhällslivet samt etnicitet och identitet är områden där det enligt regeringens uppfattning finns behov av ytterligare forskning. I avsnitt i budgetpropositionen avseende föreslås att avsätts för ungdomsforskning inom forskningsanslag. Avsikten är dessutom att från anslag under huvudtitel genom regleringsbrev skall anvisas för ungdomsforskning. 15.6 Forskning om folkrörelser och kooperation -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen anser det angeläget att berörda| | forskningsfinansiärer uppmärksammar behovet av forskning om | | folkrörelser och kooperation. Inom folkrörelseområdet har flera förslag till forskningsprogram tagits fram . I rapporten för forskning om ideell verksamhet (Ds 1995:30) föreslås att forskningsprojekt inom området med mångvetenskaplig inriktning bör stimuleras. Tre forskningsfält bör enligt förslaget prioriteras. Det gäller förutsättningarna för att ideell verksamhet överhuvudtaget skall uppstå och utvecklas. Det gäller den ideella verksamhetens organisation och för det tredje dess betydelse för människor, bygder, samhällsliv och näringsliv etc. I rapporten om kooperativ företagssamhet (EFI, i , 1996) redovisas en bakgrund till forskningen om kooperativt företagande, pågående forskning och behov av forskning. Förslag lämnas om organisation och finansiering av denna forskning. redovisar i sin slutrapport i förändring (SOU 1996:3) forskning om socialt eftersatta gruppers möjligheter att tillgodogöra sig de offentliga medel som finns inom fritidsektorn. Vidare föreslås forskning om flickors och kvinnors fritid. Denna forskning bör enligt utredningen kopplas till det föreslagna handlingsprogrammet för forskning om ideell verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Genom forskningspolitiska beslut ställde sig bakom förslaget att låta utarbeta ett handlingsprogram för forskning om ideell verksamhet. Regeringen anförde i propositionen ( prop. 1992/93:170 s. 507) att forskning som belyser gränszonen mellan ideell, privat och offentlig verksamhet är särskilt angelägen. Regeringen anser det angeläget att berörda forskningsfinansiärer uppmärksammar behovet av forskning om folkrörelser och kooperation. Forskning om dessa områden ingår bl.a. i ansvarsområde, vilket behandlas i avsnitt 10.2.8 i denna proposition. Det är angeläget att inom sina ramar beaktar behovet forskning inom dessa områden. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att | | (FRN) utarbetar ett samordnat program för att initiera och | | bygga upp långsiktig forskningskompetens inom konsument- | | forskningen. forskningspolitiska beslut (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:LU22, rskr. 1989/90:331) anvisade till för konsumentforskning. Beloppet har därefter varit oförändrat. forskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:LU48, rskr. 1992/93:392) betonade vikten av att forskningen på det konsumentpolitiska området utvecklas. som regeringen lade fram proposition 1994/95:140 Aktiv konsumentpolitik för tillkallades en särskild utredare med uppgift att ta fram ett program för konsumentforskningen. I betänkandet Forskning för vår vardag (SOU 1996:10) konstaterar utredaren att varken vardagslivets betydelse i samhällsekonomin, turbulensen i hushållens verklighet eller vardagens sociala roll uppmärksammas i tillräcklig utsträckning i dagens forskning. Därför behöver forskning inom området förstärkas. I betänkandet föreslås att ett nytt forskningsråd inrättas med ansvar för konsumentforskningen. Även förslag till en alternativ modell redovisas där FRN ges ansvaret för forskningsområdet. Vidare har regeringen i en skrivelse till om konsumentpolitiken i EU (skr. 1995/96:181, bet. 1995/96:LU 26, rskr. 1995/96:292) angett avsikten att verka för konsumentforskning inom EU. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser i likhet med de flesta remissinstanser som har yttrat sig över förslaget till nytt forskningsråd för konsumentforskning, att ett sådant inte bör inrättas. Regeringen anser dock att denna forskning är angelägen och avser att uppdra åt FRN att utarbeta ett samordnat program för att initiera och bygga upp långsiktig forskningskompetens inom konsumentforskningen. En samordning av sådan forskning ligger väl i linje med FRN:s roll i det svenska forskningsfinansieringssystemet. Nämnden har erfarenheter av liknande satsningar inom riktade, samhällsrelevanta forskningsprogram och långsiktig kompetensuppbyggnad. Utgångspunkten för uppdraget bör vara den kartläggning och analys som har gjorts i betänkandet Forskning för vår vardag. De forskningsområden som bör prioriteras är hushållens resurser, system för varor och tjänster, säkerhet, funktion, miljöhänsyn och kostnader samt konsumentpolitikens instrument och organisationernas roll. Det är viktigt att företrädare för och konsumentorganisationer knyts till arbetet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att skall anvisas för konsumentforskning under huvudtitel. Regeringen avser att i regleringsbrev ställa medel till FRN:s disposition för utveckling av konsumentforskning. Miljöforskningen i finansieras av många olika huvudmän och ansvaret delas av ett flertal aktörer såsom forskningsråd, myndigheter, stiftelser och näringsliv. Detta finns närmare beskrivet i rapporten och utveckling för bättre miljö 1996 (4514-8) samt i betänkandet Långsiktig miljöforskning (SOU 1992:68). Miljöforskningen kan sägas ha två roller - dels forskning om miljö-problemens orsaker och dess effekter, dels forskning om åtgärder och lösningar. Indelningen är schablonartad, i praktiken flyter forsknings-områdena ofta in i varandra. Den sektorsövergripande miljöforskningen som i huvudsak är inriktad på att klarlägga och mäta miljöproblem samt ange åtgärdsbehov finansieras främst från huvudtitel via . Grundläggande forskning med miljöanknytning finansieras av grundforskningsråden från huvudtitel och forskning kring åtgärder och lösningar finansieras i allmänhet från de olika sektorsforskningsorganen. Under den innevarande forskningsperioden har dessutom tillkommit den, i huvudsak, åtgärdsinriktade forskning som finansieras via EU och genom () samt för industriell miljöekonomi vid . Totalt sett uppgår den statligt finansierade miljöforskningen (13 finansiärer) till ca . Inriktningen på den miljörelaterade forskningen beskrivs dels inom de olika departementens verksamhetsområden, dels i avsnittet 3.11 Forskning inför 2000- talet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det statliga anslaget till Naturvårdsver-| | ket måste på grund av det statsfinansiella läget minska. I | | budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) föreslår | | regeringen besparingar för vad gäller anslaget | | till miljö- och kretsloppsforskning. Regeringens ambition är att| | huvuddelen av dessa besparingar skall kompenseras med medel | | från MISTRA. Skälen för regeringens bedömning: Inom verksamhetsområde finansieras miljöforskning via ansla-gen A5 Miljöforskning och A7 Forskning för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling som båda disponeras av . I budget-propositionen (1996/97:1) föreslår regeringen att de båda ansla-gen förs samman till ett benämnt A5 Miljö- och kretsloppsforskning. internationella miljöinstitut får ett statligt bidrag via anslaget A10 och strålskyddsforskningen finansieras via anslaget B1 (se tabell 16.1). Tabell 16.1 Översikt över forskningsanslagen inom verksamhetsområde. -------------------------------------------------------------------- | Anslag | Resurser 1997 | -------------------------------------------------------------------- | A5 Miljö- och kretslopps- | | | forskning | | -------------------------------------------------------------------- | A10 internatio- | | | nella miljöinstitut | | -------------------------------------------------------------------- | B 1 Statens strålskyddsinsti- | ca | | tut | | -------------------------------------------------------------------- Den miljöforskning som finansieras via har som främsta syfte att ta fram vetenskapligt underlag som kan ligga till grund för miljöpolitiken och miljöarbetet inom olika sektorer, så att miljöhoten kan upptäckas, mätas och förebyggas. Forskningsresultaten skall också ge underlag för arbetet inom de olika internationella konventionerna. Miljöforskningsanslaget fördelas av som under innevarande budgetår (18 månader) har till sitt förfogande. finansierar i första hand riktad grundforskning och tillämpad forskning som till bedrivs vid universitet och högskolor. Fokus ligger på: 1) förebyggande miljöforskning och problemdimensionering, dvs. miljö-problemens ursprung, föroreningarnas transport och omvandling samt effekter på ekosystem och människans hälsa, 2) bedömningsgrunder för miljökvalitet och belastning, 3) styrmedel. finansierar ett 20-tal forskartjänster inom universitet och högskolor för särskilt prioriterade områden i syfte att bygga upp kompetens. sammanfördes med och en ny inrättades vid verket (SFS 1995:824). Nämnden finansierar i första hand tillämpad forskning och utvecklingsprojekt för en kretsloppsanpassning av samhället, med ett tvär-vetenskapligt helhetsperspektiv som utgångspunkt. Omkring 200 forskare i ett 90-tal projekt är finansierade med medel från som under innevarande budgetår disponerar . Via finansieras också statens del av den med näringslivet samfinansierade forskningen vid (). IVL bedriver i huvudsak tillämpad och åtgärds-inriktad forskning. Utformningen av forskningsprogrammen sker genom diskussioner mellan näringslivsintressenter, och . Genomförandet leds och följs av representanter för dem som medverkar i finansieringen samt av IVL. Formerna beslutas separat för varje program. Utvärderingen av svensk miljöforskning (Ds 1992:72) visade att den av finansierade forskningen varit relevant och att svensk miljöforskning får höga betyg och uppskattande omdömen vad gäller vetenskaplig kvalitet och relevans. De totala medlen till miljöforskning har ökat främst genom tillkomsten av MISTRA och EU.