prop · GK03150D6 · 1997-01-01 00:00:00 — Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet BILAGA 3 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Innehållsförteckning 2 Utveckling på arbetsmarknaden 4 2.1 Sysselsättningsutvecklingen 4 2.2 Arbetslöshetens utveckling 5 2.3 Utvecklingen av lediga platser 7 2.4 Löneutvecklingen 8 3 Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet 8 3.1 Den förda politiken 8 3.2 Regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1997 9 4 Bedömning av utvecklingen av tillväxt och sysselsättning fram 14 4.1 Bedömning av den ekonomiska utvecklingen fram 14 4.2 Bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden fram 15 1 Inledning Den svenska ekonomin har präglats av två stora obalanser; betydande underskott i de offentliga finanserna och en hög arbetslöshet. Regeringens politik är inriktad på att komma till rätta med dessa obalanser. Saneringen av de offentliga finanserna har varit framgångsrik, och målet om balans i de offentliga finanserna kommer att uppnås 1998. Förstärkningen av de offentliga finanserna har skett genom en kombination av besparingar och skattehöjningar för att få en rimlig fördelningsprofil. Den förda politiken har medfört ett ökat förtroende för den ekonomiska politiken och därigenom möjliggjort lägre räntor. Att minska arbetslösheten är nu den främsta uppgiften för regeringen. I regeringsförklaringen uttalade regeringen att den satt som mål att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till . ställde sig bakom detta mål. reviderade finansplan utfäste sig regeringen att inför varje halvår redovisa en avstämning i förhållande till målet om en halverad öppen arbetslöshet . Regeringens avsikt är att åstadkomma ett sorts konvergensprogram, där politiken fokuseras och åtgärder steg för steg genomförs för att nå målet. Genom en sådan procedur ställs arbetslöshetsproblemet i centrum och förutsättningarna stärks för att målet skall förverkligas. I det följande redovisas den första av dessa halvårs visa avstämningar. Den innehåller en redogörelse för utvecklingen på arbetsmarknaden samt en redovisning av regeringens politik för en halverad arbetslöshet . 2 Utvecklingen på arbetsmarknaden präglades den svenska arbetsmarknaden av en hög och stigande sysselsättning och en internationellt sett låg arbetslöshet. Andelen av befolkningen i åldrarna som hade arbete var den högsta i världen. Skillnaden mellan mäns och kvinnors sysselsättningsgrad var endast . Sysselsättningsgraden föll med från år 1994. Antalet sysselsatta minskade med ca 530 000 personer . Den öppna arbetslösheten steg från till och antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder från till av arbetskraften. Denna dramatiska försämring av arbetsmarknadsläget var en följd av att svensk ekonomi genomgick den djupaste lågkonjunkturen . Nedgången var resultatet av flera samverkande faktorer. Den viktigaste anledningen till sysselsättningsfallet och den snabba ökningen av arbetslösheten var ett mycket kraftigt efterfrågebortfall. Världsekonomin utvecklades svagt , efter 1980-talets långa högkonjunktur. Överhettningen i den svenska ekonomin skapade problem för industrins internationella konkurrenskraft med produktionsminskningar som följd. Därtill uppkom en stark omsvängning i hushållens sparkvot, från minus till plus på bara . 2.1 Sysselsättningsutvecklingen Kring årskiftet 1993/94 förbättrades arbetsmarknadsläget, främst till följd av att deprecieringen av kronan medförde att det svenska kostnadsläget relativt omvärlden blev mycket gynnsamt. Industriproduktionen ökade kraftigt och även sysselsättningen ökade, dock i betydligt lägre takt än produktionen. Totalt ökade sysselsättningen med drygt 100 000 personer mellan början av 1994 och slutet av 1995, vilket historiskt sett är en mycket hög ökningstakt. Den konjunkturförsvagning som inträffade internationellt, och därmed för den svenska exportindustrin, har resulterat i fallande sysselsättning. Mellan fjärde kvartalet 1995 och fjärde kvartalet 1996 föll sysselsättningen med ca 35 000 personer. har sysselsättningen fortsatt att minska. Under lågkonjunkturens inledning minskade sysselsättningen i arbetade timmar och i antal personer i ungefär samma omfattning, men när konjunkturen vände 1993, ökade antalet arbetade timmar mycket snabbare än sysselsättningen. har sysselsättningen minskat bland kvinnor medan antalet arbetade timmar bland män minskat med . I antal personer har sysselsättningen minskat mer likartat för kvinnor och män. Diagram 2.1 Sysselsättning i personer och i arbetade timmar för kvinnor och män Sysselsättningen i arbetade timmar totalt för män och kvinnor var 1996 under nivån 1990 medan antalet sysselsatta var färre än 1990. Skillnaden i utveckling mellan arbetade timmar och antalet sysselsatta beror bl.a. på en minskad frånvaro. Sjukfrånvaron har halverats . Även frånvaron på grund av föräldraledighet, studier och värnplikt har minskat. Även om det ökade antalet arbetade timmar per sysselsatt tillsammans med en betydande produktivitetsökning kan ha fördröjt uppgången i antalet sysselsatta personer, så är denna utveckling gynnsam för samhällsekonomin. Den ökar ekonomins samlade produktionskapacitet och stärker de offentliga finanserna. försvann av jobben inom industrin, byggsektorn och jord- och skogsbruk. Antalet industrisysselsatta minskade med över 250 000. Antalet sysselsatta inom byggsektorn minskade med ca 90 000 och inom jord- och skogsbruk med omkring 20 000. Många jobb förlorades också inom privata tjänster, t.ex. inom handel och kommunikationer. I relation till antalet sysselsatta inom den privata tjänstesektorn 1990 så minskade sysselsättningen . Den offentliga sysselsättningen började minska kring 1992 och har därefter minskat kontinuerligt. är antalet offentligt sysselsatta ca 150 000 färre än 1992 vilket motsvarar en minskning med . var det främst antalet sysselsatta inom förvaltning som minskade men är det framför allt antalet sysselsatta inom vård och omsorg som minskat. Under den exportledda var det främst sysselsättningen inom industri och privata tjänster som ökade. En viss återhämtning skedde alltså i den starkt decimerade industrisektorn. Antalet industrisysselsatta ökade med 60 000-70 000 personer mellan början av 1994 och början av 1996. Sysselsättningen i den privata tjänstesektorn ökade med i storleksordningen 80 000 . Enskilda delar av tjänstesektorn har dock utvecklats olika. Inom varuhandel, samfärdsel, post och tele har sysselsättningen minskat kraftigt medan bank och försäkring, uppdragstjänster samt privata personliga tjänster har ökat antalet sysselsatta. Diagram 2.2 Sysselsättningsförändringar branchvis säsongrensade kvartalsdata Sedan årskiftet 1995/1996 har sysselsättningen återigen minskat inom industrin som sysselsättningen inom offentlig verksamhet fortsatt att minska. Ungefär 25 000 - 30 000 industrijobb har förlorats . Antalet sysselsatta inom offentlig sektor har minskat något mer. 2.2 Arbetslöshetens utveckling Den djupa lågkonjunkturen och det stora sysselsättningsfallet avspeglas i en kraftig ökning av arbetslösheten. Arbetslösheten steg från av arbetskraften 1993. I antal personer motsvarar det en ökning från 75 000 till 356 000 personer. Dessutom ökade omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna från ca 60 000 till ca 210 000 personer . Sammantaget innebar det att antalet personer som var öppet arbetslösa eller i konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder ökade från drygt 100 000 till närmare 570 000 personer . Dessutom lämnade över 200 000 personer arbetskraften under dessa år. Arbetskraftsminskningen kan till stor del förklaras av ett ökat antal studerande. Diagram 2.3 Personer i öppen arbetslöshet och i åtgärder, procent av arbetskraften Under konjunkturuppgången 1994/1995 skedde en viss förbättring av arbetsmarknadsläget. Arbetslösheten var och omfattade 332 000 personer. har arbetsmarknadsläget återigen försvagats och arbetslösheten steg till eller 347 000 personer. Dessutom befann sig ca 195 000 personer i konjukturberoende åtgärder. Sammantaget innebär det att är ca 540 000 personer antingen arbetslösa eller i konjunkturberoende åtgärder. har arbetslösheten och de konjunkturberoende åtgärderna tillsammans omfattat 12 - av arbetskraften och den öppna arbetslösheten har legat mellan . Unga, lågutbildade och invandrare hårt drabbade av arbetslöshet Eftersom konjunkturnedgången först drabbade manliga sysselsättningsgrenar steg arbetslösheten först bland män och den är fortfarande högre bland män än bland kvinnor. Arbetslösheten bland män var som högst 1993. En viss förbättring har skett och arbetslösheten bland män var 1996. Arbetslösheten bland kvinnor var inledningsvis betydligt lägre, men har ökat allteftersom sysselsättningen inom vård och omsorg har minskat. Arbetslösheten bland kvinnor var . När skillnaden var som störst var kvinnornas arbetslöshet lägre än männens. Arbetslösheten drabbade främst nytillträdande och yngre arbetskraft. Fördelat efter ålder är den relativa arbetslösheten högst bland de yngsta och lägst bland 45 - 54 åringarna. Allra lägst är arbetslösheten bland kvinnor i åldern . I antal personer så är det stor dominans bland de yngre, drygt hälften av de öppet arbetslösa är . Arbetskraftsdeltagandet har sjunkit mycket kraftigt främst i den yngsta åldersgruppen, 16 - . Det hänger samman med de stora satsningar på utbildning som gjorts. Exempelvis är nu all gymnasieutbildning treårig. Antalet arbetslösa under är därför litet, ca 15 000 personer. Arbetslösheten i är betydligt högre ca 60 000. Diagram 2.4 Andelen arbetslösa fördelade efter ålder och kön, 1996 Arbetslösheten är högre bland personer med kort utbildning än bland högutbildade. Framför allt har högskoleutbildade en lägre andel bland de arbetslösa. Skillnaden mellan grundskoleutbildade och gymnasieutbildade är dock relativt liten, vilket delvis kan förklaras med att arbetslösheten i större utsträckning drabbat yngre och att den yngre generationen i allmänhet har längre utbildning än den äldre. Om man kombinerar ålder och utbildning så ser man en kraftig ökning av arbetslösheten för den grupp som är lågutbildad och var relativt ung då arbetslösheten ökade. Arbetslösheten är t.ex. bland personer i åldern med enbart grundskoleutbildning, att jämföra med en arbetslöshet på för personer i samma ålder med eftergymnasial utbildning. Diagram 2.5 Arbetslösa efter åldre och utbildning Invandrare har drabbats särskilt hårt av arbetslösheten. Bland personer födda utanför var arbetslösheten 1996. Mest bekymmersam är situationen för de utomnordiska medborgarna, arbetslösheten bland dem har ökat från 1990 till 1996. har sysselsättningsgraden halverats från till . Anledningen är inte bara en ökad arbetslöshet utan även att det tillkommit en stor mängd utomnordiska invandrare och att dessa i mycket liten utsträckning kommit in på arbetsmarknaden. Diagram 2.6 Sysselsättningsgrad för svenska och icke- nordiska medborgare, 1990 och 1996 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna Den kvardröjande arbetslösheten medförde att långtidsarbetslösheten (d.v.s. de som varit arbetslösa ) steg från av de arbetslösa 1991 till av de arbetslösa 1996. Långtidsarbetslösheten är något högre bland män än bland kvinnor. Andelen långtidsarbetslösa är högre bland äldre arbetslösa, av de arbetslösa i åldern är långtidsarbetslösa. Eftersom arbetslösheten domineras av relativt unga, så är dock många av de långtidsarbetslösa förhållandevis unga. I en internationell jämförelse, är den svenska långtidssarbetslösheten relativt låg, vilket kan förklaras med att vi starkt har prioriterat arbetsmarknadsåtgärder. Deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder betraktas som ett avbrott i arbetslösheten. Arbetmarknadsåtgärderna har omfattat mer än 200 000 åtgärdsplatser som årsgenomsnitt. Många personer har genomgått mer än en åtgärd och en rundgång förekommer mellan åtgärd och öppen arbetslöshet. Många personer har således varit kontinuerligt inskrivna vid förmedlingen . av de inskrivna vid arbetsförmedlingen har en inskrivningstid . har det skett en kraftig ökning av personer med riktigt lång inskrivningstid. Antalet personer med inskrivningstid mellan ett och har mellan minskat från 161 000 till 133 000, medan antalet personer med en inskrivningstid har ökat från 22 000 till 84 000. Männen dominerar bland personer med riktigt lång inskrivningstid, men andelen långtidsinskrivna kvinnor har ökat betydligt . Även om situationen ser mycket bekymmersam ut, ökade de långtidsinskrivnas möjlighet att få jobb relativt mer än för övriga arbetslösa när sysselsättningen ökade /95. 2.3 Utvecklingen av lediga platser Antalet nyanmälda lediga platser låg inledning på en rekordhög nivå, beroende på den överhettning som då rådde i ekonomin. Därefter föll antalet lediga platser dramatiskt, från ca 70 000 till som lägst färre än 20 000 vid slutet av 1992. - ökade de nyanmälda lediga platserna återigen, men enbart till som mest ca 40 000 vid inledning. Därefter har platserna återigen minskat och uppgick till drygt 20 000 . Sedan nedgången inledning har de nyanmälda lediga platserna varit få, bara ungefär hälften så många som . De mer konjunkturkänsliga platserna inom tillverkningsindustrin har utvecklats ungefär som de lediga platserna i stort. Kraven på de sökande har ökat, så till vida att det krävs yrkesutbildning och/eller erfarenhet för av de anmälda platserna. Diagram 2.7 Nyanmälda platser samt vakanstider i veckor Utvecklingen av vakanstiderna har i stor utsträckning följt utvecklingen i nivån på nyanmälda platser. På grund av administrativa förändringar vad gäller registreringen av nyanmälda platser är dock vakanstiderna inte helt jämförbara med tidigare års vakanstider. 2.4 Löneutvecklingen Löneökningarna uppgick till i genomsnitt . En så hög löneökningstakt är inte förenlig med minskad arbetslöshet. minskade löneökningarna något. Den s.k. Edin-gruppen föreslog 1995 en norm för hur mycket lönerna kan öka på medellång sikt, som innebär att lönerna inklusive löneglidning och lönebikostnader i inte får öka mer än arbetskraftskostnaderna i övriga västeuropeiska länder. Edin-gruppen kom fram till att lönerna inte borde öka , för att ska kunna behålla en konkurrenskraftig ekonomi. Lönerna började emellertid öka relativt kraftigt under slutet av , en utveckling som fortsatt , då lönerna enligt preliminär statistik ökade med . Det finns stora skillnader mellan olika näringsgrenar. Medan lönerna i övriga har ökat med i genomsnitt ökade lönerna i med . TABELL 2.1 LÖNEUTVECKLINGEN UNDER PERIODEN 1993-1996 Procentuell förändring 1993 1994 1995 1996 Tillverkningsind ustri 3,4 3,1 4,7 7,5 Byggnadsindustr i 2,5 0,1 4,3 3,5 Övrigt näringsliv 2,9 2,4 3,6 5,6 Stat 2,5 2,7 2,5 6,6 Kommuner 2,4 2,5 1,5 5,9 TOTALT 2,9 2,4 3,3 6,1 Källa: 3 Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet 3.1 Den förda politiken Regeringens ekonomiska politik är inriktad på att komma till rätta med de två stora obalanserna i svensk ekonomi: underskotten i de offentliga finanserna samt den höga arbetslösheten. Konsolideringsprogrammet för de offentliga finanserna har lett till en markant förbättring på bara . Underskottet i de offentliga finanserna var 1993 av BNP. hade underskottet minskat till av BNP, beräknas det bli och kommer målet om balans att uppnås. Konsolideringsprogrammet är en integrerad del av regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Utgångspunkten är att sunda offentliga finanser och prisstabilitet ger en god samhällsekonomisk grund för en hållbar ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättning. En sådan politik skapar utrymme för lägre räntor och medverkar till att återupprätta förtroendet för den ekonomiska politiken. Ett konkret uttryck för detta är det senaste årets räntenedgång. Konsolideringsprogrammet och dess fullföljande är därför en väsentlig beståndsdel i regeringens tillväxt- och sysselsättningspolitik. I den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för sitt arbete för att stärka tillväxten och sysselsättningen. Dagordningen har fyra huvudbeståndsdelar. För det första måste kunskaps- och kompetensnivån höjas. För det andra måste arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. kan inte ha löneökningar som avviker nämnvärt från viktiga konkurrentländer. För det tredje krävs goda villkor för företag och företagande. För det fjärde måste kampen mot arbetslösheten föras även på den internationella nivån. EU och dess medlemsländer måste prioritera kampen mot arbetslösheten. Regeringen har konkretiserat tillväxtpropositionens dagordning i bland annat den ekonomiska vårpropositionen 1996 (prop. 1995/96:150), den så kallade sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96: 222), budgetpropositionen för (prop. 1996/ 97:1), den arbetsrättsliga propositionen (prop. 1996/ 97:16) och den framlagda propositionen om arbetslöshetsförsäkringen (prop. 1996/97:107). I det följande ges en kort översikt över ett antal av de viktigare riksdagsbeslut som dessa propositioner föranlett. Utbildning och kompetensutveckling En särskild vuxenutbildningssatsning omfattande minst 100 000 studieplatser med start , är beslutad. har ett särskilt utbildningsbidrag i nivå med arbetslöshetsersättningen införts för det första studieåret. Arbetslösa skall prioriteras i denna satsning. Kommunerna skall ha frihet att organisera och genomföra utbildningen utifrån sina lokala förutsättningar. Beslut har fattats om att högskolan skall byggas ut med 30 000 reguljära platser fram . Utbyggnaden av den högre utbildningen skall främst ske vid de mindre och medelstora högskolorna. Då regeringen anser det angeläget att stimulera kompetensutvecklingen i mindre företag har reglerna för utbildningsvikariat förändrats. En övergång till bidrag i stället för avdrag gör det möjligt även för små företag att använda sig av utbildningsvikariaten. Arbetsmarknaden Lönebildningen är central för att målet om en halverad arbetslöshet skall kunna uppnås. Regeringen gav arbetsmarknadens parter i uppdrag att gemensamt presentera förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemet som är nödvändiga för att säkerställa en bättre fungerande lönebildning. Regeringen har sedan sitt tillträde arbetat med att reformera den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Kompetenshöjning är ett centralt inslag i regeringens strategi för att återföra arbetslösa till reguljärt arbete. Flera andra åtgärder har också genomförts. Kommunerna har fått ett större inflytande över de lokala arbetsförmedlingarna. Konkreta och realistiska individuella handlingsplaner skall upprättas i samarbete mellan de arbetssökande och arbetsförmedlingen. infördes också en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa. Äldre långtidsarbetslösa får genom denna åtgärd möjlighet till offentliga tillfälliga arbeten inom kommuner, landsting och stat. Ersättningen till den arbetslöse motsvarar arbetslöshetsersättningen plus per dag. Denna åtgärd omfattar nu ca 4 000 personer. För att minska arbetslösheten bland kvinnor och för att öka kvinnors företagande har en möjlighet till ett förlängt starta-eget-bidrag införts. Bidraget kan utgå till kvinnor som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Kompletterande insatser i form av vägledning, utbildning och stödjande nätverk erbjuds också. lade regeringen fram en proposition där förändringar i arbetslöshetsersättningen föreslås. Arbetsvillkoret för kvalificering till arbetslöshetsersättningen ändras. För rätt till arbetslöshetsersättning skall den sökande ha arbetat under minst alternativt har arbetat inom en sammanhållen period . Nya samordningsregler för arbetslöshetsersättning i samband med avgångsvederlag, studier, permittering och bisyssla föreslås. Egna företagare får dessutom möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning vid tillfälliga uppehåll i den personliga verksamheten. Detta kommer att minska riskerna vid startandet av nya företag, vilket främjar företagandet. Vidare höjs ersättningsnivån i arbetslöshetsersättningen till från . höjs den högsta och lägsta dagpenningen. Redan i samband med tillväxtpropositionen infördes skärpta regler vad avser avstängningstid vid egen uppsägning och avvisande av arbete eller arbetsmarknadspolitik åtgärd. Arbetsrätten har förändrats för att göra det lättare för företagen att anställa. En ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, har införts fr.o.m. . Ökade möjligheter till nyanställningar är särskilt viktigt i en konjunkturuppgång. har möjligheterna till långvariga vikariatsanställningar begränsats. Företrädesrätten till återanställning har kortats till att gälla i ställer för tolv. Vidare har uppsägningstiden förändrats så att den nu sätts i relation till anställningstidens längd och inte till arbetstagarens ålder. Deltidsanställda har genom förändringen av arbetsrätten fått företrädesrätt till anställning med högre sysselsättningsgrad. Näringspolitiken Flera åtgärder för att förbättra villkoren för företagen har genomförts. Arbetsgivaravgifterna har sänkts på lönesummor . Lättnader i dubbelbeskattningen för aktier i onoterade bolag har införts liksom möjligheten att kvitta underskott i nystartad enskild näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. AP-fonden har fått rätt att köpa aktier för ytterligare , även onoterade aktier omfattas av detta. Reglerna bör förenklas och en delegation har utsetts för att ta fram förenklingsförslag. Vidare har ett treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt inrättats. Nya infrastruktursatsningar har beslutats, vilket kommer att ge sysselsättning inom framför allt byggsektorn. Bland annat har beslut fattats om i och . Även ROT- avdragen som löper till och med utgången av 1997 har betydelse för sysselsättningen inom byggsektorn. Det beslutade femåriga programmet om för miljöinvesteringar kan också leda till positiva sysselsättningseffekter särskilt i byggsektorn. EU:s samarbete för tillväxt och sysselsättning har en aktiv och pådrivande roll i det europeiska samarbetet för ökad tillväxt och sysselsättning. Regeringen ger därför sysselsättningsfrågan högsta prioritet i och verkar för att det nya fördraget skall innehålla en särskild avdelning om sysselsättning. En väl fungerande inre marknad i EU har en viktig roll för sysselsättningen i . kommer därför att ge starkt stöd åt det fortsatta arbetet med att avveckla återstående hinder för en väl fungerande inre marknad. deltar med sex områden i EU:s samarbete om territoriella sysselsättningspakter. Dessa skall inom strukturfondernas ram genom samverkan mellan flera aktörer på arbetsmarknaden ta fram modeller för att öka sysselsättningen inom sina områden. Det ligger i svenskt intresse att utvecklingen runt fortskrider och påskyndas. kan utvecklas till en marknadsplats i närområde omfattande över en halv miljard människor. I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning har en fond omfattande skapats för att stärka samarbete och utveckling i . 3.2 Regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1997 budgetproposition redovisade regeringen kalkyler för den ekonomiska utvecklingen fram . Enligt det s.k. basalternativet beräknades den öppna arbetslösheten minska från . Regeringen deklarerade då att den kommer att vidta de ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att nå målet om 4 procents öppen arbetslöshet och att dessa åtgärder skulle redovisas i samband med halvårsvisa uppföljning av arbetslöshetsmålet. Mycket tyder på att vi befinner oss i inledningen på en period av ökad tillväxt. Men arbetsmarknaden har utvecklats sämre än prognoserna i budgetpropositionen. Den öppna arbetslösheten 1996 blev i stället för beräknade . beräknas den bli istället för . Därför föreslår eller aviserar regeringen i den ekonomiska vårpropositionen ett antal ytterligare åtgärder i syfte att stärka sysselsättningen och minska antalet arbetslösa.