prop · GK0345 · 1997-01-01 00:00:00 — Med utomstående avses annan än fysisk person och dödsbo som - direkt eller genom förmed- ling av juridisk person - äger kvalificerad aktie i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 12 a mom. första stycket. ------------------------------------------------------- 12 e mom. Om aktieägaren visar att utomstående i be- tydande omfattning äger del i företaget och har rätt till utdelning, skall bestämmel- serna i 12 b mom. inte tillämpas, om inte särskilda skäl föreligger. Härvid be- aktas även förhållandena under de fem beskattningsår som närmast föregått beskattnings- året. avses det företag i vilket aktieägaren eller denne närstående i betydande omfattning varit verksam under beskattnings- året eller något av de fem beskattningsår som närmast föregått beskattningsåret. Med utomstående avses annan än fysisk person och dödsbo som - direkt eller genom förmed- ling av juridisk person - äger kvalificerad aktie i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 12 a mom. första stycket. 27 § ------------------------------------------------------- 5 mom.7 Förlust på mark- 5 mom. Förlust på mark- nadsnoterad tillgång som nadsnoterad tillgång som avses i 1 mom. får dras av avses i 1 mom. får dras av från realisationsvinst på från realisationsvinst på marknadsnoterad sådan marknadsnoterad sådan tillgång. I fråga om andel i tillgång. I fråga om andel i värdepappersfond gäller dettavärdepappersfond gäller endast om värdet av fondens detta endast om värdet av innehav av sådana tillgångar fondens innehav av sådana som avses i 1 mom. inte tillgångar som avses i 1 annat än tillfälligtvis mom. inte annat än till- understigit tre fjärdedelar fälligtvis understigit tre av fondförmögenheten. Av fjärdedelar av fondförmögen- förlust som inte dragits av heten. Förlust på aktie i mot vinst på marknadsnoterad svenskt aktiebolag som egendom eller av förlust på inte är marknadsnoterad får egendom som inte är dras av från marknadsnoterad får 70 pro- realisationsvinst på sådan cent dras av. Motsvarande gäller förlust på andel i utländsk juridisk person som inte är marknadsnoterad. Av förlust som inte dragits av mot vinst får dras av. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Har den skattskyldige eller någon denne närstående under något av beskattningsåren 1991-1996 avyttrat del av aktierna eller andelarna i företaget, tillämpas äldre bestämmelser i 3 § 12 b mom. fjärde stycket vid 1998 och senare års taxeringar vid avyttring av resterande del av aktierna eller andelarna. Har ett företag marknadsnoteras före utgången av , tillämpas be- stämmelserna i 3 § 1a-1e mom. för utdelning och realisationsvinst på sådan kvalificerad aktie eller andel i företaget som avses i 3 § 12 mom. Detta gäller dock längst till och med utgången av . 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senaste lydelse 1995:1626. 3 Senaste lydelse 1995:1626. 4 Senaste lydelse 1995:1626. 5 Senaste lydelse 1995:1626. 6 Senaste lydelse 1995:1626. 7 Senaste lydelse 1994:1859. 2.2 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 4 §1 Skattetillägg tas inte ut 1. vid rättelse av en felräkning eller misskrivning som uppenbart framgår av självdeklarationen eller av ett annat skriftligt meddelande från den skattskyldige, 2. vid rättelse av en oriktig uppgift i fråga om inkomst av tjänst eller kapital, om rättelsen har gjorts eller hade kunnat göras med ledning av kon- trolluppgift som skall lämnas utan föreläggande enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter och som varit tillgänglig för skatte- myndigheten före november månads utgång taxeringsåret, 3. i den mån avvikelsen avser bedömning av ett skriftligt yrkande, såsom fråga om yrkat avdrag eller värde av naturaförmån eller tillgång, och avvikelsen inte gäller uppgift i sak, 4. om den skattskyldige frivilligt har rättat en oriktig uppgift. ------------------------------------------------------- Första stycket 2 gäller Första stycket 2 gäller inte i fråga om inte i fråga om kontrolluppgift enligt 3 kontrolluppgift enligt 3 kap. 44 eller 45 § lagen om kap. 32 c, 44 eller 45 § självdeklaration och lagen om självdeklaration kontrolluppgifter. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse 1991:1902. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 ------------------------------------------------------- För juridisk person får För juridisk person får avdrag för avsättning till avdrag för avsättning till periodiseringsfond uppgå periodiseringsfond uppgå till högst av till högst av inkomsten för beskatt- inkomsten för beskatt- ningsåret före avdraget. Vad ningsåret före avdraget. Vad som sagts nu gäller dock ej som sagts nu gäller dock ej dödsbo. I fråga om fysisk person I fråga om fysisk person och dödsbo får avdraget uppgåoch dödsbo får avdraget uppgå till högst av ett till högst av positivt belopp som ett positivt belopp som motsvarar inkomsten eller motsvarar inkomsten eller underskottet av förvärvskällanunderskottet av enligt lagen (1947:576) om förvärvskällan enligt lagen statlig (1947:576) om statlig in- inkomstskatt före avdrag för komstskatt före avdrag för avsättning till avsättning till periodiseringsfond med periodiseringsfond med följande justeringar. Som tillkommande poster räknas avdrag för egenavgifter enligt punkt 19 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) och avdrag på grund av ökning av expansionsmedel enligt 2 § lagen (1993:1537) om expansionsmedel. Som avgående poster räknas sjukpenning och liknande ersättningar, återfört avdrag för egenavgifter enligt punkterna 11 och 13 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen och intäkt på grund av minskning av expansionsmedel enligt 2 § lagen om expansionsmedel. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om be- skattningsår som avslutas efter . 1 Senaste lydelse 1994:785. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Skattereduktion enligt denna lag medges fysisk person som mot betalning i pengar förvärvar aktier, om de förutsättningar som följer av 2-5 §§ är uppfyllda eller kan antas bli uppfyllda. ------------------------------------------------------- Underlag för Underlag för skattereduktion är betal- skattereduktion är ningar enligt första stycket betalningar enligt första . I underlaget får inräknas underlaget får inräknas betalningar om sammanlagt betalningar om sammanlagt högst . Be- Betalningar för förvärv av ny-talningar för förvärv av emitterade aktier får dock nyemitterade aktier får inte inräknas i underlaget dock inte inräknas i till den del nyemissionen underlaget till den del avser höjning av aktie- nyemissionen avser höjning kapitalet till ett belopp av aktiekapitalet till ett motsvarande belopp motsvarande 100 000 eller motsvarar nedsättning kronor eller motsvarar av aktiekapitalet eller nedsättning av aktie- reservfonden som skett kapitalet eller reserv- efter . fonden som skett efter . Skattereduktionen utgör av underlaget men medges endast om underlaget sammantaget uppgår till . 7 § Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos en skattemyndighet . ------------------------------------------------------- Om en ansökan om skatte- Om en ansökan om skatte- reduktion har kommit in reduktion har kommit in och avser förvärv av aktier som skall skattereduktion betalats skall tillgodoräknas vid skattereduktion tillgodo- debitering av skatt på räknas vid debitering av grund av 1997 eller 1998 skatt på grund av 1997 eller års taxering efter vad som taxering efter vad anges i ansökan. Kommer som anges i ansökan. Kommer ansökan in senare ansökan in senare tillgodoräknas tillgodoräknas skattereduktionen vid skattereduktionen vid debitering av skatt på debitering av skatt på grund grund av taxering. Ansökan skall innehålla uppgift om sökandens namn, bostadsadress och personnummer samt en försäkran om att sökanden avser att behålla aktierna till utgången av femte beskattningsåret aktierna förvärvats. Ett intyg utfärdat av det bolag som gett ut aktierna skall bifogas ansökan. Intyget skall innehålla 1.uppgift om bolagets namn, organisationsnummer och säte, 2.uppgift om antalet av den skattskyldige förvärvade aktier, vad som betalats för aktierna och om när full betalning i pengar erlades, 3.en försäkran om att det inte föreligger något sådant förhållande som enligt 1 § andra stycket sista meningen, 3, 4 eller 5 § utgör hinder för skattereduktion och 4.uppgift om hur betalningen för aktierna har investerats eller förbrukats. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning (Fi 1992:11) fick genom tilläggsdirektiv (dir. 1995:130) i uppdrag att utreda en lättnad i den ekonomiska dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster. Uppdraget gällde i första hand ett generellt system med en lättnad på företagsnivå. Ett företag skulle i ett sådant system från bolagsskatten helt eller delvis kunna avräkna den skatt som betalas i på utdelning från företaget och på reavinster på aktier i företaget. Om utredningen fann att ett sådant generellt avräkningssystem inte borde införas skulle utredningen i stället lämna förslag till en selektiv lättnad för mindre företag. 1995/96:222 aviserade regeringen att ett utrymme på avsatts för en lättnad i beskattningen av inkomster i små och medelstora företag. Regeringen gjorde den bedömningen att en sådan lättnad borde införas redan fr.o.m. för att förbättra villkoren för mindre och medelstora företag och därmed skapa förutsättningar för en expansion av syssel- sättningen i dessa företag. I avvaktan på förslag lämnade vi emellertid frågan öppen hur en lättnad för mindre och medelstora företag närmare borde utformas. lämnade sitt förslag . Betänkandet Lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företags inkomster (SOU 1996:119) har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi96/4308). Regeringen presenterar här sitt förslag till lättnad i ägarbeskattningen. I samband med att regeringen aviserade att en lättnad i beskattningen av inkomster i små och medelstora företag skall genomföras fr.o.m. aviserade vi också att avdragsrätten för avsättning till periodiserings- fonder skulle begränsas av statsfinansiella skäl. aviserades att det s.k. riskkapitalavdraget skulle slopas från samma tidpunkt. Dessa förslag finns med i denna proposition. Regeringen har haft i uppdrag att bereda frågan huruvida nuvärdesavskrivning bör införas. I propositionen redovisar regeringen sin bedömning. Ett system med nuvärdesavskrivning bör inte införas. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har föreslagit vissa förtydliganden i lagtexten. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessutom har några redaktionella ändringar av lagtexten skett i förhållande till lagrådsremissen. Efter lagrådsgranskningen har ett förslag till lag om ändring i taxeringslagen tillkommit. På grund av ändringens enkla beskaffenhet skulle Lagrådets hörande i denna del sakna betydelse. De föreslagna reglerna för lättnad i ägarbeskattningen har utformats på samma sätt som de särskilda reglerna för beskattning av aktiva delägare i fåmansföretag. Lagrådet har i sitt yttrande anfört att dessa regler är mycket svårtillgängliga. Lagrådet har därför starkt ifrågasatt om de nu föreslagna reglerna bör föranleda lagstiftning. Beträffande regelsystemets utformning kan regeringen till vissa delar instämma i Lagrådets uttalande om dess komplexitet. I första hand är det emellertid nödvändigt att i bedömningen väga in förslagets samhällsekonomiska effekter. Förslaget syftar främst till att snabbt skapa bättre förutsättningar för att öka sysselsättningen i de mindre och medelstora företagen. Det finns därför ett starkt allmänt intresse av att förslaget genomförs. I fråga om den lagtekniska utformningen kan konstateras att det finns flera orsaker till att de särskilda reglerna för aktiva delägare anses svår- tillgängliga. En särskild aspekt som bör beaktas är att reglerna begränsar det belopp som skall behandlas som intäkt av kapital. Ett överskjutande belopp beskattas som intäkt av tjänst. Det kan alltså bli fråga om en skärpt beskattning i förhållande till vad som annars skulle ha varit fallet. Det är förståeligt om sådana bestämmelser uppfattas negativt av de skattskyldiga. De nu föreslagna reglerna om en lättnad i ägarbeskattningen medger att viss del av ett utdelat belopp undantas från beskattning och har således en helt annan inriktning. En viktig faktor vid bedömningen är att de särskilda reglerna för aktiva delägare erbjuder olika alternativ för att beräkna kapitalavkastningen. Förenklingar som innebär att dessa alternativa beräkningsregler slopas skulle drabba de skattskyldiga negativt. Reglerna om lättnad i ägarbeskattningen har utformats med utgångspunkt från detta regelsystem vilket bl.a. innebär att möjligheten till olika beräkningssätt tagits med i förslaget. I detta hänseende skulle förenklingar kunna uppnås men det skulle innebära en försämring för vissa aktieägare i förhållande till det förslag som lämnades av Företags- skatteutredningen. Regeringen anser därför att en sådan förenkling inte bör genomföras. Dessutom kan det påpekas att för många aktieägare blir flera av dessa särregler inte tillämpliga beroende på att de gäller aktier som förvärvats före ingången av respektive . En annan faktor som har betydelse i detta sammanhang är att reglerna varit föremål för ett flertal ändringar. I vissa fall har det varit fråga om ändringar av mindre omfattning men för de skattskyldiga - och skatte- myndigheterna - kan varje förändring innebära en tillkommande komplikation oavsett den materiella innebörden av ändringen. Regeringen tog i lagrådsremissen upp frågan om bestämmelsernas lagtekniska ut- formning och hänvisade till att (Fi 1991:03) arbetar med en systematisk översyn av inkomstskatteförfattningarna. Denna översyn är i sitt slutskede och ett betänkande kommer att redovisas . Lagrådet har i sitt yttrande konstaterat att de nu föreslagna reglerna kan komma att förtydligas men detta förhållande har inte påverkat Lagrådets bedömning. Regeringen anser dock att det inte kan bortses från att ett förtydligande av lagtexten - som blir möjligt inom ramen för en ny uppbyggnad av skatteförfattningarna - kommer att innebära en bättre möjlighet för de skattskyldiga att ta del av och förstå systemet. Vid en sammantagen bedömning är det regeringens uppfattning att det i lagrådsremissen framlagda förslaget bör genomföras. 4 Beskattning av ägare i små och medelstora företag (FSU) arbete hade enligt direktiven som utgångspunkt en metod för lättnad i den ekonomiska dubbelbeskattningen på företagsnivån. Med uttrycket dubbelbeskattning avses det förhållandet att aktiebolagens inkomster beskattas två gånger, dels hos företaget som inkomst av näringsverksamhet när inkomsten uppkommer, dels hos aktieägarna som, normalt, inkomst av kapital när inkomsten delas ut eller när ägaren tillgodogör sig värdet av inkomsten genom aktieavyttring. Den i direktiven anvisade metoden - som utredningen benämner omvänd avräkning - innebär att företagen från sin skatt skall få räkna av skatt som aktieägarna erlagt på utdelning och vinst på aktier i företaget. Utredningen ansåg att den nämnda metoden har effekter som gör den olämplig. Den allvarligaste nackdelen är att skattebelastningen i företaget - och därmed kapitalkostnaden för företagets investeringar - beror av i vilken utsträckning ägarna betalar svensk skatt på utdelningsinkomster och aktievinster. Till den del aktierna ägs t.ex. av ett ut- ländskt företag som inte betalar kupongskatt, AP-fonden eller en svensk skatte- priviligierad stiftelse erhåller företaget ingen lättnad. Utredningens bedömning är därför att om utgångspunkten är att skatteuttaget på företagsnivån skall sänkas är en sänkning av bolagsskattesatsen ett bättre alternativ än den omvända avräkningen. Om utredningen inte fann metoden med omvänd avräkning lämplig att införa skulle den enligt direktiven i stället föreslå ett system för lättnad för mindre och medelstora företag. Utredningen har även diskuterat frågan om en generell lättnad i dubbelbeskattningen är motiverad. Vid denna diskussion har utredningen redovisat ett antal argument som brukar anföras för att dubbelbeskattningen bör lindras genom en generell åtgärd. Ett argument är att det finns en olikbehandling av lånat resp. eget kapital. Hos företagen är utgiftsräntor avdragsgilla men inte lämnad utdelning, som såväl inkomsträntor som mottagen utdelning beskattas hos mottagaren. Denna olikbehandling gynnar lånefinansiering framför finansiering med eget kapital och leder till en låg soliditet. Utredningen har här gjort en skillnad mellan ett globalt perspektiv och det enskilda landets perspektiv. Globalt snedvrider den skiljaktiga behandlingen av eget och främmande kapital företagens finansiering, vilket får antas ha vissa negativa effekter. Utredningens bedömning är emeller- tid att det inte finns något specifikt svenskt problem eftersom nästan alla länder har liknande beskattning på företagsnivån som . Ett annat argument mot dubbelbeskattning är det s.k. inlåsningsargumentet. Aktieägaren beskattas hårdare för utdelningsinkomster än för inkomster som hålls kvar i företaget beroende på att kvarhållen inkomst beskattas som aktievinst först när aktien avyttras. Detta innebär att det finns ett icke önskvärt skatte- incitament att hålla kvar inkomster snarare än att dela ut dem. FSU:s slutsats är dock att eftersom skillnaden i behandling av mottagen utdelning och aktievinst är relevant endast för en begränsad andel av ägarna, , framstår det som tveksamt om inlåsningen är ett större problem. Utredningen redovisar även argumentet att en lättnad i beskattningen på ägarnivån innebär ett önskvärt incitament för svenska skattskyldiga subjekt att öka sina placeringar i aktier. Utredningen konstaterar att det är riktigt att det uppkommer ett sådant incitament men anser att det är oklart om, och i så fall i vilken utsträckning, sådana subjekt utövar ägarrollen på ett samhälls- ekonomiskt effektivare sätt än utländska ägare eller svenska icke skattskyldiga ägare. Slutligen redovisar utredningen argumentet om att dubbelbeskattningen medför att avkastningskravet på investeringar i är alltför högt. Utredningen konstaterar att har en internationellt låg bolagsbeskattning som övriga skatter är höga. Med hänsyn härtill ifrågasätter utredningen om det skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt att sänka skatten på bolagsinkomster och, för att finansiera sänkningen, höja någon annan skatt. Sammantaget anser utredningen att argumenten inte motiverar en generell lättnad i dubbelbeskattningen. Utredningen uppfattar direktiven så att en lättnad skall ha till ändamål att främja investeringar särskilt i . En sänkning av bolagsskattesatsen sänker kapitalkostnaden för investeringar som görs i oberoende av om investeringen görs av ett svenskägt svenskt företag, ett utlandsägt svenskt företag eller ett utländskt företag. En sänkning av bolagsskattesatsen anser utredningen därför vara en ändamålsenlig åtgärd om man önskar främja investe- ringar särskilt i . Några tekniska komplikationer i förhållande till utlandet uppkommer inte. Alternativ i form av rätt till omedelbar avskrivning av anläggningstillgångar och avdrag för lämnad utdelning är däremot enligt utredningen förenade med nackdelar av olika slag. Utredningen konstaterar att svenska skattskyldiga subjekt, t.ex. fysiska personer, endast utgör en liten del av alla aktuella och potentiella ägare till svenska aktier. Det innebär att beteendet hos sådana subjekt, åtminstone på , saknar nämnvärd betydelse för kurserna på svenska aktier. Utredningen anser därför att generella lättnader på ägarnivån, t.ex. skatte- frihet för mottagen utdelning och aktievinst, inte får någon eller endast en begränsad effekt på företagens kapitalkostnader. Om en generell lättnad i dubbelbeskattningen anses önskvärd rekommenderar utredningen att det sker genom en sänkning av bolagsskattesatsen. I fråga om lämpligheten av en selektiv skattelättnad är utredningens slutsats följande. En lättnad som sänker kapitalkostnaden för investeringar i mindre företag innebär att sådana investeringar gynnas i förhållande till investeringar i stora företag. Utredningen säger sig inte ha kunnat finna något hållbart resonemang som visar att detta skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt och påpekar att traditionell marknadsekonomisk teori säger att alla verksamheter så långt som möjligt skall ges samma skattemässiga villkor. Utredningen konstaterar dock att ekonomisk teori inte ger en heltäckande bild av verkligheten vilket innebär att man inte kan utesluta att särskilda lättnader för mindre företag skulle ha positiva effekter. Utredningens slutsats är att en selektiv lättnad inte kan rekommenderas. I enlighet med sina direktiv presenterar emellertid utredningen en metod för en sådan lättnad. Förslaget innebär att lättnad medges för utdelning och reavinst på onoterade aktier, dvs. aktier som inte noteras på svensk eller utländsk börs eller är föremål för liknande notering. Andelar i utländska företag omfattas inte av lättnaden. Lättnaden avser utdelning och reavinst på aktier, som innehas av fysiska personer och dödsbon vilka är obegränsat skattskyldiga i . Metoden för lättnaden anknyter till vad som gäller för beskattning av aktiva delägare i fåmansföretag. Enligt lättnadsmetoden undantas utdelning och reavinst på onoterade aktier inom ett lättnadsutrymme från beskattning. Lättnadsutrymmet utgörs av ett belopp, som erhålls genom att en lättnadssats multipliceras med ett lättnadsunderlag. Lättnadssatsen är enligt förslaget av statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret. Lättnadsunderlaget utgörs av summan av den skattskyldiges anskaffningskostnad för sina aktier i företaget och av ett löneunderlag. I fråga om beräkningen av anskaffningskostnaden för aktierna gäller alternativen i de särskilda reglerna för aktiva delägare i fåmansföretag. Utredningen föreslår även vissa övriga ändringar. 4.2 En lättnad i ägarbeskattningen Regeringens förslag: En selektiv lättnad i beskattningen av inkomster i små och medelstora företag medges på ägarnivå. FSU:s förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av näringslivets representanter tillstyrker att en lättnad i ägarbeskattningen införs. Ett flertal av dessa remissinstanser, däribland , anser att en generell lättnad i ägar- beskattningen bör införas. Näringslivets Skattedelegation hävdar att den föreslagna selektiva lättnaden måste ses som ett första steg i införandet av en generell lättnad. LO anser att en lättnad i dubbelbeskattningen inte kommer att medföra några positiva realekonomiska effekter. Om en selektiv lättnad ändå skall införas bör utredningens förslag omarbetas. Skälen för regeringens förslag: Frågan om beskattningen av inkomster hos bolag och dess ägare har diskuterats intensivt . Förändringarna i skattereglerna på detta område har också varit många. Det gäller inter- nationellt, men också i , där alltsedan 1990 års skattereform och de utredningar som föregick denna, olika förslag presenterats och i flera fall också lett till lagstiftning.