prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — tar över ansvaret för förvar enligt utlänningslagen från polismyndigheterna. Förvarslokalen i , , finansieras redan nu från Statens invandrarverks anslag för förläggningsverksamhet, men drivs av polismyndigheten i . Samtliga förvarslokaler föreslås finansieras från anslaget. Kostnaden beräknas till . Därav avses överföras från utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Om en asylsökande återtar sin ansökan och saknar egna medel för att bekosta hemresan kan bidrag utgå för täckande av kostnaden. De totala kostnaderna för bidragen beräknas uppgå till . Asylsökandes hälso- och sjukvård I regeringens proposition (1993/94:94) Mottagande av asylsökande m.m framförde regeringen som sin uppfattning att ansvaret för att de asylsökande ges sjukvård borde föras över till landstingen. Detta skulle ske när det var möjligt att införa en schablonersättning eller ett annat ersättningssystem som administrativt är hanterbart och ger avsedd kostnadstäckning för landstingen. Regeringen ansåg vidare att skulle ha fortsatt ansvar för förläggningssjukvården. Ansvaret borde gå över till landstingen . fattade beslut enligt regeringens bedömning (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188). Enligt regeringens mening bör principen vara att hälso- och sjukvården för asylsökande så långt möjligt organiseras på samma sätt som för befolkningen i övrigt. Staten bör emellertid ha kostnadsansvar för vården även om ersättningen bör lämnas på ett enklare sätt än och inte genom att varje vårdinsats faktureras. Efter överläggningar med företrädare för sjukvårdshuvudmännen har regeringen ingått en överenskommelse om hälso- och sjukvård för asylsökande. Överenskommelsen innebär i korthet att landstingen skall ge vuxna asylsökande akut sjuk- och tandvård samt sådan vård som inte kan anstå. Asylsökande barn skall få samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. Asylsökande skall också erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från . Staten skall enligt överenskommelsen kompensera landstingen för vård som ges till asylsökande m.fl. med en schabloniserad ersättning per asylsökande. Ersättningens storlek är åldersdifferentierad. För vård åt asylsökande där kostnaden för en vårdkontakt uppgår till mer än , beräknad enligt gällande riksavtal för hälso- och sjukvård, skall staten lämna särskild ersättning motsvarande den kostnad som överstiger . De förändringar som följer av överenskommelsen kommer att träda i kraft . skall besluta om undantag från kravet på arbetstillstånd om beslut i asylärendet inte bedöms kunna fattas . har i anslagsframställning för /95 föreslagit att endast de asylsökande som fått ett arbetserbjudande skall kunna erhålla sådant beslut. Med en sådan ordning skulle en besparing ske. har (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188) avgivit yttrande i frågan. Regeringen gör emellertid den bedömningen att förslaget, med hänvisning till det antal asylsökande som kommer till , inte medför någon besparing. Regeringen avser därför inte att vidta någon åtgärd. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 1994/95 Utgift 793 9641)2) 1995/96 Anslag 401 9202) Utgiftsprognos 396 000 därav 1996 313 000 1997 Förslag 311 319 1998 Beräknat 316 714 1999 Beräknat 322 319 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Anslagen Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. och Internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. Från anslaget finansieras organiserad överföring av flyktingar och ersättningar till de kommuner som tar emot dessa flyktingar samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till finansieras via detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bedrivs av Svenska röda korset bekostas från anslaget. T.o.m. /96 finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. under eget anslag. Resurser 1997 Ramanslag 311 319 tkr Övrigt I den migrationspolitiska propositionen avser regeringen att föreslå stöd till återvandringsinsatser och stöd till första asylländer och ursprungsländer. Anslagsbenämningen ändras från Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. till Migrationspolitiska åtgärder. I anslaget ingår fr.o.m. det förutvarande anslaget Internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. Organiserad överföring av flyktingar Anslagsmedlen för som avser mottagande av organiserat överförda flyktingar bör liksom innevarande budgetår få användas på ett flexibelt sätt, exempelvis en fond som disponeras av FN:s flyktingkommissarie () för insatser som utgör alternativ till traditionell överföring av flyktingar. föreslår regeringen att medel avsätts motsvarande kostnader för en kvot om 1 840 flyktingar. Överföringskostnaderna för 1 840 personer beräknas till , medan statlig schablonersättning till kommunerna för mottagande av dessa flyktingar beräknas till . Regeringen föreslår att medlen får användas för överföring av flyktingar till eller som bidrag till projekt som bidrar till att lösa flyktingproblem utanför . Bidrag till flyktingars resor från Regeringen bedömer att många personer från f.d. kommer att vilja återvända. De kan därför väntas ansöka om bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annat land. Kostnaderna för dessa bidrag beräknas öka med till totalt . Återvandringsinsatser samt stöd till första asylländer och ursprungsländer m.m. Återvandringsinsatser för utlänningar som beviljats uppehållstillstånd i som flyktingar har främst inriktats på resebidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resor från för bosättning i annat land. Regeringen avser att lägga fram förslag i den migrationspolitiska propositionen om att resebidrag till flyktingar och övriga skyddsbehövande skall kunna höjas och kompletteras med bl.a. stöd till uppehället i ursprungslandet. Återbetalningsskyldighet bör finnas för det fall återbosättning sker i . Ett begränsat stöd till lokala insatser i samband med återvändande av flyktingar från bör också kunna komma i fråga. Återvandringsinsatser, som i första hand riktar sig till flyktingar och övriga skyddsbehövande som vill återvända till ursprungslandet bör kunna ske genom stöd till svenska organisationer för direkt eller indirekt verksamhet där eller genom insatser redan i direkt inriktade på att förbereda de återvändande för egen framtida verksamhet. I den migrationspolitiska propositionen avser regeringen att framhålla sambandet mellan det migrationspolitiska området och andra politikområden. Inte minst finns det anledning att uppmärksamma sambandet med biståndspolitiken. Migrationspolitiska aspekter bör uppmärksammas vid utformningen av biståndspolitiken och finansieras över anslagen i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Framförallt bör bidragen till FN:s flyktingkommissarie () nämnas. Det kan emellertid finnas insatser med ett specifikt migrationspolitiskt syfte som inte kan komma till stånd inom ramen för detta allmänna bistånd. Som ett exempel på en sådan situation kan nämnas att skyddsbehövande finner förhållandena så besvärliga i ett första asylland att de ser en fortsatt resa till som enda sättet att få drägliga levnadsförhållanden. En snabb insats med stöd från kan förbättra förhållandena på sådant sätt att de skyddsbehövande inte anser sig tvingade att på nytt bryta upp. I andra fall kan åtgärder i ursprungsländerna ge likartade effekter. Som exempel kan här nämnas situationer där människor flyr till andra delar av sitt eget land. De samlade kostnaderna för de olika insatserna och stöden beräknas till . Bidrag till anhörigas resor till Antalet beviljade resor enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till har minskat. Kostnaderna beräknas dock till oförändrat . Ändamålet avser vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i sådant internationellt samarbete som syftar till att utveckla och tillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier. bidrar också till finansieringen av ett nordiskt jämförande utvärderingsprojekt rörande bosnier. Totalt beräknas medelsbehovet till . Enligt gällande avtal med staten åtar sig Svenska röda korset att medverka vid efterforskning av saknade personer och sammanförande av familjer samt att genom efterforskning underlätta återförening av splittrade familjer. Med hänvisning till regeringens proposition om totalförsvar i förnyelse - etapp 2, kommer nuvarande avtal att sägas upp varefter ett nytt avtal avses tecknas mellan staten och Svenska röda korset om en nationell upplysningsbyrå. Staten avser att även stödja Svenska röda korset i dess verksamhet med efterforskning och familjeåterförening. Ett särskilt avtal mellan staten och Svenska röda korset avses tecknas för detta ändamål. Det avtalet tar sikte på förhållanden under fredstid. Statsbidrag för ändamålet föreslås utgå med sedan överförts till utgiftsområde 6 Totalförsvar. 1994/95 Utgift 68 3051) Anslagskredit 55 1995/96 Anslag 82 450 Utgiftsprognos 82 450 därav 1996 55 600 1997 Förslag 66 675 1998 Beräknat 61 525 1999 Beräknat 56 312 1 Beloppen anges i tusental kr prövar överklaganden av beslut som fattats av avseende avvisnings- och utvisningsärenden, ärenden avseende flyktingförklaring och resedokument samt svenskt medborgarskap. Regeringen har för avsikt att i den migrationspolitiska propositionen föreslå att även beslut om uppehållstillstånd som inte fattats i samband med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skall kunna överprövas av . Dessa ärenden avser i regel ansökningar om uppehållstillstånd från personer som vistas utanför . Utöver anslaget A 4. disponerar myndigheten ytterligare anslag avseende rättshjälp i utlänningsärenden. Nuvarande övergripande mål är att skall svara för att överprövningen av ärenden enligt utlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskap sker på ett rättssäkert sätt. Övergripande mål tillämpar gentemot enskilda personer den lag- stiftning som reglerar utlänningars rätt att vistas i . Det övergripande målet är att prövningen sker rättssäkert och att verksamheten kännetecknas av humanitet och snabbhet. Hänsyn skall tas till internationella åtaganden. Resurser 1997 Ramanslag 66 675 tkr Övrigt Regeringen har för avsikt att i den migrationspolitiska propositionen föreslå att inslaget av muntlighet i handläggningen skall öka och beslut rörande ansökningar om uppehållstillstånd skall kunna överprövas av även om prövningen av inte skett i samband med beslut om avvisning eller utvisning. Regeringen har för avsikt att i den migrationspolitiska propositionen föreslå ändringar av utlänningslagen som innebär att grunderna för utlänningars rätt att bosätta sig i preciseras. Utlänningslagens karaktär av rättighetslagstiftning stärks. För myndigheterna betonas därmed också kravet på omsorg och rättssäkerhet i handläggningen av enskilda ärenden. har alltsedan sin tillkomst haft betydande svårigheter att hålla nere handläggningstiderna. Orsakerna har skiftat och inte ens extraresurser har gjort det möjligt att nå upp till önskad kapacitet. är det primära problemet den stora mängd nya ansökningar om uppehållstillstånd som måste handläggas med förtur. måste också prioritera handläggningen av överklaganden över beslut om avvisning eller utvisning. Detta leder till att handläggningstiderna för medborgarskapsärenden blir långa. kommer enligt förslag, som regeringen avser att lämna i den migrationspolitiska propositionen, att få ett ökat inslag av muntlighet i sin handläggning av ärenden enligt utlänningslagen. I propositionen avser regeringen också föreslå att Statens invandrarverks beslut rörande ansökningar om uppehållstillstånd skall kunna överprövas av även om prövningen av inte skett i samband med beslut om avvisning eller utvisning. Regeringen bedömer att bör tillföras för att utföra de arbetsuppgifter som följer av de förslag som regeringen avser att lämna i den migrationspolitiska propositionen. Något ytterligare resurstillskott är inte aktuellt. En dialog bör emellertid som ett första steg inledas mellan och om nämndens arbetsformer och resursanvändning. En bedömning bör därvid göras av vilka åtgärder som kan vidtas för att förkorta handläggningstiderna. Först därefter kan frågan om eventuella förändringar i medelstilldelningen aktualiseras. Anslaget till har beräknats till . Detta förutsätter en kapacitet för handläggning av överklagade beslut om avvisning eller utvisning som kan följa av att mellan 12 000 och 18 000 personer söker asyl i . Därutöver skall ärenden avseende flyktingförklaring och rese- dokument samt ärenden rörande svenskt medborgarskap handläggas. 1997 Nytt anslag64 2401) 1998 Beräknat 66 231 1999 Beräknat 68 416 1 Beloppen anges i tusental kr Från det föreslagna anslaget skall bekostas de offentliga biträden som förordnas enligt 41 § 5-11 p. rättshjälpslagen (1972:429). Det rör sig här främst om ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) där fråga uppkommit om avvisning eller utvisning. 1996/97:1 Utgiftsområde 8 Resurser 1997 Ramanslag 64 240 tkr Anslaget nyinrättas och avser ändamål som innevarande budgetår bekostas för samtliga statsmyndigheter från fjärde huvudtitelns anslag Rättshjälpskostnader. Rättshjälpskostnaderna beräknas till . Utresor för avvisade och utvisade 1997 Nytt anslag130 0001) 1998 Beräknat 134 030 1999 Beräknat 138 450 1 Beloppen anges i tusental kr Från det föreslagna anslaget skall bekostas resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats och där kriminalvårdens Transporttjänst organiserar resan på uppdrag av verkställande polismyndighet. tillhandahåller även bevakningspersonal när så erfordras. Resurser 1997 Ramanslag 130 000 tkr Ändamålet har tidigare bekostats från andra huvudtitelns anslag Utlandstransporter. Kostnaderna för resor ut ur för avvisade eller utvisade utlänningar beräknas till . Detta motsvarar samma utresevolym som beräknats för . 1996/97:1 Utgiftsområde 8 Arbetslöshet, segregerade bostadsområden, rasism och olika utslag av främlingsfientlighet och diskriminering oroar allt mer. Invandrare har inom många områden ett mer utsatt läge än den infödda befolkningen. Det stora bidragsberoendet hos många invandrare innebär också ekonomiska påfrestningar för vissa kommuner, särskilt storstäderna. Regeringen prioriterar åtgärder för att underlätta invandrares integration. En fortsatt satsning görs under på eftersatta invandrartäta områden och åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Avsikten är att tillsätta en utredning för att se över myn- dighetsstrukturen inom verksamhetsområdet. Lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet kommer att utvärderas. Regeringen kommer efter remissbehandling av Invandrarpolitiska kommitténs förslag att förelägga en proposition om inte- grationspolitiken . Statens direkta utgifter inom verksamhetsområdet minskar som en följd av det senaste årets minskade invandring. Det senaste kvartsseklets stora invandring har förändrat det svenska samhället. har blivit ett rikare land med en mångfald av kulturer, språk och religioner. Förändringen har dock inte varit problemfri. Många invandrare har, särskilt , drabbats långt mer än infödda svenskar av arbetslöshet. Det gäller särskilt kvinnor med utländskt medborgarskap vilkas sysselsättningsgrad är låg, både i jämförelse med utländska män och svenska kvinnor. Boendesegregationen har vuxit till ett allvarligt problem. Diskriminering, rasism och främlingsfientlighet har blivit en del av den svenska vardagen. Arbetslösheten, segregationen och rasismen är de mest oroande problemen i dagens samhälle. Hela måste mobiliseras för att medverka till en ökad integration. Målet för regeringens integrationspolitik är ett samhälle där alla behandlas likvärdigt oavsett ursprung och bakgrund och där alla människor har arbete, känner trygghet, delaktighet och ansvar. Det är av särskild vikt att kampen mot arbetslösheten bland invandrare ges förtur. Den stora arbetslösheten bland invandrare har lett till ett utbrett bidragsberoende, vilket också innebär ekonomiska problem för vissa kommuner, främst storstäderna. Prioriteringar för att underlätta invandrares integration görs inom flera utgiftsområden, främst vad gäller arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Invandrarpolitiken i sin helhet har setts över av , som lämnade sitt slutbetänkande , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55). Kommittén föreslår att den framtida invandrarpolitiken enbart skall rikta sig till nyanlända invandrare, vara begränsad i tiden och syfta till integration. Åtgärder som behövs därefter skall, enligt kommittén, rymmas inom ramen för den generella samhällspolitiken som också den skall syfta till integration och som skall utgå från samhällets etniska, språkliga, kulturella och sociala mångfald. Förutom invandrarpolitiken och den generella politiken föreslår kommittén en rad åtgärder för att komma till rätta med brister i den nuvarande situationen. Som övergripande inriktning på politiken föreslår kommittén egen försörjning och delaktighet. För varje invandrare som behöver hjälp med introduktionen i det svenska samhället skall upprättas en individuell introduktionsplan i samarbete mellan den invandrade och den som svarar för genomförandet av introduktionen. Deltagande i introduktionen skall ge rätt till beskattad statlig introduktionsersättning i stället för socialbidrag. Kommitténs förslag innebär ökade statliga kostnader och minskade socialbidragskostnader för kommunerna. Avsikten är att åtgärderna skall leda till betydligt minskade kostnader även för staten. Kommitténs betänkande remissbehandlas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagen och har för avsikt att i en proposition till presentera framtida mål och riktlinjer för integrationspolitiken och de konkreta åtgärder som krävs för att genomföra denna politik. Särskilda insatser i invandrartäta bostadsområden Segregationen har tilltagit , under såväl hög- som lågkonjunktur. Det gäller framförallt i storstäderna, men även på andra håll är situationen likartad. Gemensamt för dessa bostadsområden är ofta hög arbetslöshet, högt socialbidragsberoende och en allt tydligare segregation på etnisk grund. Det kan konstateras att kommunerna har haft svårigheter att bryta den negativa utvecklingen. En positiv och uthållig utveckling förutsätter därför kontinuitet och långsiktighet i planeringen och genomförandet av insatser. Fr.o.m. /96 kan staten stimulera kommuner till insatser i invandrartäta storstadsområden. Syftet är huvudsakligen att stärka kompetensen hos och öka arbetskraftsdeltagandet bland de invandrare som bor i dessa områden. Vidare syftar insatserna till att konkret bidra till en god social och kulturell utveckling samt motverka utanförskap. En fortsatt satsning på dessa områden ligger i linje med vad regeringen anser om behovet av långsiktighet och kontinuitet i planeringen och genomförandet av insatser för att bryta den negativa utvecklingen. Det är vidare angeläget att kommuner med bostadsområden med en likartad situation som dessa invandrartäta storstadsområden ges motsvarande möjlighet att ansöka om medel för i första hand metodutveckling. Även andra insatser för att främja en positiv utveckling av segregerade bostadsområden bör kunna stödjas. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget B 1. Särskilda insatser i invandrartäta områden för . Det är ett lika stort belopp som anvisats för innevarande budgetår som omfattar hela 18 månader. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism Om inte rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering kan motverkas, riskerar samhället att brytas sönder genom inre motsättningar. Förutom en effektiv lagstiftning är en god integration en grundförutsättning för det långsiktiga arbetet för goda etniska relationer. Härutöver måste metodutvecklingsarbete av projektkaraktär och det opinionsbildande arbetet fortsätta. Detta arbete berör flera departements arbetsområden. För att effektivisera insatserna mot främlingsfientlighet och rasism kan det vara nödvändigt med såväl organisatoriska förändringar som lag- stiftningsförändringar. Regeringen kommer att besluta om en översyn av myndighetsstrukturen inom området. För bör det, liksom under innevarande budgetår, ställas medel till regeringens förfogande för åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Anslaget bör till en del också kunna användas för att finansiera utvärderingar av sådana åtgärder och för kunskapsinhämtande i övrigt i syfte att få ett förbättrat underlag för utveckling av integrationspolitiken. Vidare bör, liksom under innevarande budgetår, en del av medlen under anslaget kunna användas för att främja tillvaratagande av mångkulturell kompetens i arbetslivet. Invandrares och flyktingars svaga ställning på arbetsmarknaden är bland de allvarligaste problemen i samhället. Många tecken tyder på att diskriminering av både arbetssökande och anställda med invandrarbakgrund är en inte obetydlig orsak till denna situation. Trots den lagstiftning om förbud mot etnisk diskriminering på arbetsmarknaden, som infördes , finns inga tecken på att diskrimineringen skulle ha minskat. Det är ytterst angeläget att strävandena att motverka diskriminering ges ökad prioritet och genomförs med ökad effektivitet. Regeringen avser därför att ta initiativ till såväl organisatoriska förändringar som en utvärdering av lagstiftningen mot etnisk diskriminering. Anslaget B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föreslås uppgå till under . För statsbidrag till och till invandrarnas riksorganisationer samt för bidrag från till avgränsade invandrarpolitiska projekt föreslås utgå under anslaget B 4. Åtgärder för invandrare. Härav avser statsbidrag till . De största utgifterna inom verksamhetsområdet avser ekonomiskt stöd till kommunernas mottagande av flyktingar och vissa anhöriga till dessa. För detta ändamål har beräknats 1 under anslaget B 5. Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Anslagsberäkningen grundar sig på tidigare kommunmottagna utlänningar, huvudsakligen dem som togs emot , och att totalt 10 700 personer som berättigar kommunerna till ersättningar kommer att tas emot under . Vissa justeringar av ersättningsnivåerna görs på basis av den allmänna prisutvecklingen. I övrigt kommer ersättningsreglerna av vara oförändrade. Inför kommer kostnadsfördelningen mellan stat och kommun att ses över inom ramen för beredningen av förslag från . Samma personkrets som berättigar kommunerna till statlig ersättning har möjlighet att få låna till hemutrustning när hushållen etableras. Statens kostnader för räntesubventioner och avskrivningar på anslaget B 6. Hemutrustningslån under har beräknats till . Vissa smärre regeländringar föreslås. Utgiftsutveckling inom verksamhetsrådet Invandrares integration framgår av följande sammanställning (): -------------------------------------------------------------------------------- ------- -------------------------------------------------------------------------------- ------- Utgift Anvisat Utgiftsprognos FörslagBeräknat -------------------------------------------------------------------------------- ------- -------------------------------------------------------------------------------- ------- 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 -------------------------------------------------------------------------------- ------- -------------------------------------------------------------------------------- ------- B. Invandrares integration -------------------------------------------------------------------------------- ------- 6 836 6 565 4 406 1 999 1 452 1 816 1 843 -------------------------------------------------------------------------------- ------- -------------------------------------------------------------------------------- ------- 1996/97:1 Utgiftsområde 8