prop · GK03173 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:173 Beskattning av bostadsförmån, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen behandlas vissa frågor inom inkomstbeskattningen. Frå- gorna rör i huvudsak inkomstslaget tjänst. Vad avser värdering av bostadsförmån föreslås att förmånen även i fortsättningen skall värderas till hyrespriset på orten. Bostadens förmånsvärde skall, i likhet med vad som gäller , bestämmas med hänsyn till att tjänstebostaden kan vara större än vad den skattskyldiges och hans eller hennes familjs bostad annars normalt skulle ha varit. Arbetsgivaren skall på kontrolluppgiften ange om bostaden är belägen på småhusenhet. Nya regler om värdering av bilförmån trädde i kraft . I propositionen tas vissa följdfrågor till reglerna upp. Det föreslås att förmån av fritt drivmedel skall anses åtnjuten först månaden efter det att drivmedlet har kommit den skattskyldige till godo. Dessutom föreslås att värdet av drivmedelsförmån skall anges särskilt på kontrolluppgiften. Vidare föreslås vissa justeringar i reglerna om värdering av bilförmån. Det lägsta värde som får användas som nybilspris vid värdering av bil- förmån för bilar som är eller äldre skall motsvara fyra basbelopp. Begreppet nybilspriset för årsmodellen definieras i lagtexten. Forskarstipendier som utges direkt eller indirekt av Europeiska gemen- skaperna () föreslås, till skillnad från vad som nor- malt gäller för stipendier, bli skattepliktiga. Förmån av att använda datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller för privat bruk skall undantas från beskattning, om förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Vidare föreslås att avgift till utländsk arbetslöshetskassa eller mot- svarande enligt ett annat lands system för förmåner vid arbetslöshet skall vara avdragsgill från intäkt av tjänst, om arbetsinkomst från det land där avgiften betalas beskattas i som inkomst av tjänst under beskatt- nings-året. Slutligen föreslås att det särskilda tillägget, det s.k. reallöneskyddet, vid bestämmande av skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering skall höjas från till . De nya bestämmelserna föreslås i huvudsak träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskatte- lagen (1928:370) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:244) om ändri ng i kommunalskattelagen (1928:370) 14 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 16 2.4 Förslag till lag om ändring i skattebetalnings- lagen (1997:483) 20 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 21 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 24 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:485) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 25 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allm än försäkring 28 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvs- inkomster vid 1996 taxeringar 30 3 Ärendet och dess beredning 31 4 Bostadsförmån 32 4.1 Gällande rätt 32 4.1.1 Inkomsttaxeringen 324. 1.2 Avdrag för preliminär skatt 35 4.1.3 Socialavgifter 36 4.1.4 Kontrolluppgiftsskyldighet 37 4.2 Överväganden och förslag 374.2.1 Värdering av bostadsförmån i allmänhet 37 4.2.2 Nedsättning på grund av representations- utrymme 42 5 Beskattning av drivmedelsförmån, m.m. 44 5.1 Beskattningstidpunkten för drivmedelsförmån 44 5.2 Vissa frågor avseende bilförmån 46 6 Beskattning av vissa stipendier från EU 48 7 Skattefrihet för förmån av lånedatorer 50 7.1 Regeringens IT-strategi 50 7.2 Gällande rätt 51 7.3 Överväganden och förslag 52 8 Avdrag för avgift till utländsk arbetslöshetskassa 54 8.1 Gällande rätt 54 8.2 Internationella skattefrågor 55 8.3 Förmåner vid arbetslöshet inom EU m.m. 56 8.4 Överväganden och förslag 57 9 Justering av skiktgränsen 58 10 Ekonomiska effekter för det allmänna 59 11 Författningskommentar 60 11.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskatte- lagen (1928:370) 60 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:244) om ändri ng i kommunalskattelagen (1928:370) 63 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 63 11.4 Förslaget till lag om ändring i skattebetalnings- lagen (1997:483) 63 11.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 64 11.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 64 11.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:485) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 65 11.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allm än försäkring 65 11.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1996 taxeringar 65 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Beskattning av bostadsförmån, m.m. 66 Bilaga 2 Promemorians lagförslag 68 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 90 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 91 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 115 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 118 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2.lag om ändring i lagen (1997:244) om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370), 3.lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 5.lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 6.lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 7.lag om ändring i lagen (1997:485) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 8. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 9. lag om ändring i lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomst- skatt på förvärvsinkomster vid 1996 taxeringar. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 32 § 3 c mom., punkt 23 av anvisningarna till 23 §, punkt 3 av anvisningarna till 32 §, punkt 6 av anvisningarna till 33 §, punkt 4 av anvisningarna till 41 § samt punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 32 § 3 c mom.1 Om en vara eller en tjänst, som en anställd erhåller av arbetsgivaren, är av väsentlig betydelse för utförandet av hans arbetsupp- gifter, skall förmånen av varan eller tjänsten inte tas upp som intäkt, om förmånen är av begränsat värde för den anställde och inte utan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen. Inte heller tas som intäkt upp förmån av fria arbetskläder och fri uniform om förmånen avser kläder som är anpassade för arbetet och inte lämpligen kan användas privat. En förmån av att använda en av arbetsgivaren tillhandahållen datorutrustning för privat bruk skall inte tas upp som intäkt, om förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Anvisningar till 23 § 23.2 Avdrag får göras för fastighetsskatt och särskild löneskatt på pensionskostnader och speciella för näringsverksamheten utgående skatter och avgifter till det allmänna. Däremot får svenska allmänna skatter inte dras av (se 20 §). Avdrag får dock göras för mervärdesskatt som har återförts enligt 9 kap. 5 eller 6 § mervärdesskattelagen (1994:200) och inbetalats till staten på sätt som anges i 9 kap. 3 § första stycket 2 mervärdesskattelagen. Premie för grupplivförsäkring, som tecknats av fysisk person i hans egenskap av utövare av viss näringsverksamhet, utgör avdragsgill omkostnad i näringsverksamheten. Om den ersättning, som kan komma att utfalla på grund av försäkringen, utgår efter väsentligt förmånligare grunder än vad som gäller enligt grupplivförsäkring för befattningshavare i statens tjänst, skall dock endast den del av premien som kan anses motsvara förmåner enligt grupplivförsäkring för nämnda befattnings- havare räknas som omkostnad i näringsverksamheten. Premie för reseskyddsförsäkring avseende resa i verksamheten utgör avdragsgill omkostnad i näringsverksamheten. Bestämmelserna i punkt 6 av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift till erkänd arbets- löshetskassa gäller också beträffan- de inkomst av näringsverksamhet. Bestämmelserna i punkt 6 första stycket av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift till arbets- löshetskassa gäller också beträffan- de inkomst av näringsverksamhet. Bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna till 33 § om avdrag för kostnader för resor till och från arbetsplatsen och i 33 § 2 mom. om begränsning i rätten till avdrag för sådana kostnader gäller också beträffande inkomst av näringsverksamhet. Om den skattskyldige har kostnader för sådana resor både i inkomstslaget tjänst och i inkomstslaget näringsverksamhet skall begränsningen avse de sammanlagda kostnaderna och i första hand medföra en minskning av avdraget i inkomstslaget tjänst. till 32 § 3.3 Såsom intäkt av tjänst skall upptas, bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den anställde upplåten. För den, som är anställd och såsom löneförmån åtnjuter bostad, skall alltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning. Såsom intäkt skall även upptas exempelvis värdet av fri kost och fria resor samt skatter, försäkringar o.d., som arbetsgivaren betalat för den anställdes räkning eller som den anställde annars åtnjutit på grund av anställningen. Skatteplikt föreligger dock inte för värdet av fri kost som åtnjuts på allmänna transportmedel vid tjänsteresa eller för värdet av fri frukost som åtnjuts på hotell eller liknande inrättning i samband med övernattning där under tjänsteresa, allt under för- utsättning att kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten eller övernattningen i fråga. Värdet av fri kost som åtnjuts vid representation utgör inte heller skattepliktig intäkt. Såvitt avser intern representation gäller detta endast om samman- komsten är tillfällig och av kort varaktighet. Arbetsgivares kost- nader för tryggande av arbetstagares pension genom avsättning eller pensionsförsäkring utgör inte skattepliktig intäkt för den anställde. Förmån av fri försäkring avseende reseskydd under tjänsteresa är inte heller skattepliktig. Angående värdesättning å bo- stadsförmån och andra naturaför- måner, som kunna ingå i avlöning- en, meddelas bestämmelser i 42 § och därtill hörande anvisningar. Är tjänstebostad med hänsyn till veder- börande tjänsteinnehavare i tjänsten åliggande representations- skyldighet större än som skäligen kan anses erforderligt för en person i motsvarande ställning men utan särskild, med tjänsten förenad rep- resentationsskyldighet, skall såsom värde å bostadsförmånen upptagas allenast vad som kan anses mot- svara en bostad av sistnämnda beskaffenhet. Motsvarande gäller, därest tjänstebostad av annan an- ledning är större än som kan anses erforderligt för tjänsteinnehavarens och hans familjs behov. Har tjänste- innehavare fått utgiva ersättning för bostadsförmån, skall givetvis bostadens uppskattade värde därmed minskas. Såsom intäkt av tjänst skall upptas, bland annat, förmån av fri eller delvis fri bostad. Angående värdering av bostadsförmån finns bestämmelser i 42 § och därtill hörande anvisningar. I bostads- förmån skall inte inräknas förmån av fritt eller delvis fritt garage. Såsom intäkt skall även upptas exempelvis värdet av fri kost. Skatteplikt föreligger dock inte för värdet av fri kost som åtnjuts på allmänna transportmedel vid tjänsteresa eller för värdet av fri fru- kost som åtnjuts på hotell eller liknande inrättning i samband med övernattning där under tjänsteresa, allt under förutsättning att kostna- den obligatoriskt ingår i priset för transporten eller övernattningen i fråga. Värdet av fri kost som åtnjuts vid representation utgör inte heller skattepliktig intäkt. Såvitt avser intern representation gäller detta endast om sammankomsten är tillfällig och av kort varaktighet. Såsom intäkt skall upptas värdet av fria resor samt skatter, för- säkringar o.d., som arbetsgivaren betalat för den anställdes räkning eller som den anställde annars åtnjutitit på grund av anställningen. Förmån av fri försäkring avseende reseskydd under tjänsteresa är dock inte skattepliktig. Arbetsgivares kostnader för tryg- gande av arbetstagares pension genom avsättning eller pensions- försäkring utgör inte skattepliktig intäkt för den anställde. till 33 § 6.4 Avdrag medges för avgift till erkänd arbetslöshetskassa. Kan sådant avdrag ifrågakomma i flera förvärvskällor skall det i första hand hänföras till den förvärvskälla där bruttointäkten är störst. Avdrag medges för avgift till arbetslöshetskassa. Kan sådant avdrag komma i fråga i flera för- värvskällor skall det i första hand hänföras till den förvärvskälla där bruttointäkten är störst. Avdrag medges även för avgift till utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande enligt ett annat lands system för förmåner vid arbetslöshet, om intäkt av arbete från det landet tas upp som intäkt av tjänst i under beskattningsåret och avgiften inte får dras av enligt 46 § 2 mom. 3. Har den skattskyldige varit bosatt i eller stadigvarande vistats under endast en del av beskattningsåret, medges avdrag bara till den del avgiften belöper . till 41 § 4.5 I fråga om inkomst av tjänst gäller som allmän regel, att in- komst skall anses hava åtnjutits under det år, då densamma från den skattskyldiges synpunkt är att anse som verkligen förvärvad och till sitt belopp känd. Detta är fram- för allt förhållandet, då inkomsten av den skattskyldige uppburits eller blivit för honom tillgänglig för lyftning eller, såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in natura, då den på annat sätt kommit den skattskyldige till godo, detta oberoende av huruvida inkomsten intjänats eller tidigare. Förmån av fri eller delvis fri resa på tåg som värderas enligt punkt 6 av anvisningarna till 42 § skall dock anses åtnjuten redan när den skattskyldige disponerar över handling eller dylikt som berättigar till resa. Har den skattskyldige på grund av sin tjänst fått förvärva värdepapper på förmånliga villkor, tas förmånen upp till beskattning det år förvärvet skedde. I fall då behållning på pensionssparkonto skall avskattas enligt 32 § 1 mom. första stycket j inträder skattskyl- digheten när pensionssparavtalet upphör att gälla för de tillgångar som skall avskattas. Vid sådan överlåtelse av pensionsförsäkring till ny försäkringsgivare som avses i punkt 1 av anvisningarna till 31 § anses pensionskapitalet utbetalt när ansvaret för en överlåten försäk- ring övergår på den övertagande försäkringsgivaren eller, i fråga om pensionsförsäkring som överförs till sådan del av försäkrings- givarens verksamhet som inte avser pensionsförsäkring, när överföringen äger rum. I fråga om inkomst av tjänst gäller som allmän regel, att inkomst skall anses hava åtnjutits under det år, då densamma från den skattskyldiges synpunkt är att anse som verkligen förvärvad och till sitt belopp känd. Detta är framför allt förhållandet, då inkomsten av den skattskyldige uppburits eller blivit för honom tillgänglig för lyftning eller, såsom i fråga om bostadsförmån och andra förmåner in natura, då den på annat sätt kommit den skattskyldige till godo, detta oberoende av huruvida in- komsten intjänats eller tidigare. Förmån av fri eller delvis fri resa på tåg som värderas enligt punkt 6 av anvisningarna till 42 § skall dock anses åtnjuten redan när den skattskyldige disponerar över handling eller dylikt som berättigar till resa. Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel skall anses åtnjuten månaden efter det att drivmedlet har kommit den skattskyldige till godo. Har den skattskyldige på grund av sin tjänst fått förvärva värdepapper på förmånliga villkor, tas förmånen upp till beskattning det år förvärvet skedde. I fall då behållning på pensionssparkonto skall avskattas enligt 32 § 1 mom. första stycket j inträder skattskyldigheten när pen- sionssparavtalet upphör att gälla för de tillgångar som skall avskattas. Vid sådan överlåtelse av pensions- försäkring till ny försäkringsgivare som avses i punkt 1 av anvisning- arna till 31 § anses pensionskapi- talet utbetalt när ansvaret för en överlåten försäkring övergår på den övertagande försäkringsgivaren eller, i fråga om pensionsförsäkring som överförs till sådan del av försäkringsgivarens verksamhet som inte avser pensionsförsäkring, när överföringen äger rum. Å andra sidan skall utgifterna och omkostnaderna för inkomstförvärvet avdragas från intäkten under det år, då de verkligen blivit av den skattskyldige bestridda, även om de avser inkomst, som tidigare förvärvats eller först beräknats inflyta. till 42 § 1.6 Stundom inträffar, att på en ort saknas möjlighet att uthyra bostäder och att för den skull något hyrespris för orten inte kan fastslås. Särskilt gäller detta i glest befolkade orter, där befolkningen huvudsakligen består av jordbrukare, vilka bo på fastigheter, som av dem brukas. Den omständigheten, att uthyrningsmöjlighet inte föreligger, medför dock inte, att bostadsförmån saknar värde. Vid bestämmande av bostadsförmånens värde i nu angivet fall kan hyrespriset i kringliggande orter tjäna till ledning. Värdet av en tjänstebostad som är större än vad den skattskyldige och hans familj behöver, skall be- räknas som värdet av en normal bostad för dem, om bostadens storlek beror på den skattskyldiges representationsskyldighet eller på annat sätt beror på tjänsten. Med marknadsvärde avses det pris som betalas på orten, om det varit fråga om att för kontanta medel inköpa produkter, varor eller andra förmåner som ingår i lön eller annan inkomst. Om ett sådant pris inte direkt kan anges, skall värdet tas upp till det belopp som med hänsyn till rådande förhållanden kan beräknas vid en betalning med kontanta medel. Är det fråga om produkter eller varor från egen näringsverksamhet, skall som värde tas upp det belopp som det kan beräknas att den skattskyldige skulle ha fått vid en försäljning under jämförbara förhållanden av motsvarande kvantiteter. I fråga om praktikanter, lärlingar, elever vid sjuksköterskeskolor och liknande förekommer, att vederbörande åtnjuter naturaförmåner (fri kost, fri bostad) eventuellt jämte en mindre kon- tantersättning, som närmast har karaktär av fickpengar. I dylika fall må värdet av naturaförmånerna jämkas och upptagas till det lägre belopp, som med hänsyn till kontantersättningens storlek och övriga förhållanden framstår som skäligt. 2.7Värdet av bilförmån exklusive drivmedel skall för kalenderår bestämmas till 0,3 basbelopp med tillägg av ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet skall beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret multiplicerat med nybilspriset för årsmodellen. Det prisrelaterade beloppet skall för en bil med ett nybilspris för årsmodellen som uppgår till högst 7,5 basbelopp beräknas till av nybilspriset. Överstiger nybilspriset 7,5 basbelopp skall det prisrelaterade beloppet bestämmas till av 7,5 basbelopp med tillägg av ett belopp motsvarande av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 basbelopp. Är förmånsbilens årsmodell eller äldre skall förmånsvärdet likväl beräknas enligt första stycket. Som nybilspris anses dock ett belopp som utgör av ett uppskattat nybilspris för beskatt- ningsårets årsmodell av de vanli- gast förekommande bilarna ägda av juridiska personer om inte det verkliga nybilspriset är högre. Vid beräkningen av förmåns- värdet enligt första och andra styckena skall till det angivna nybilspriset i förekommande fall läggas anskaffningskostnaden för extrautrustning. Är förmånsbilens årsmodell eller äldre, skall nybilspriset anses motsvara fyra basbelopp, om inte det verkliga nybilspriset, med tillägg av anskaffningskostnad för extra- utrustning, är högre. Vid beräkningen av för- månsvärdet enligt första stycket skall utom i fall då nybilspriset enligt andra stycket skall anses motsvara fyra basbelopp till nybilspriset i förekommande fall läggas anskaffningskostnaden för extrautrustning. För den som har kört i tjänsten med förmåns- bilen under ett kalenderår skall förmånsvärdet bestämmas till av det värde som skulle följa av reglerna i första tredje styckena. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en del av året skall förmånsvärdet beräknat enligt första fjärde styckena sättas ned med en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjutit förmånen. Om bilförmån åtnjutits endast i ringa omfattning skall förmånen inte tas upp till beskattning. Om det i bilförmånen ingår förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel för förmånsbilen skall denna förmån värderas till mark- nadsvärdet multiplicerat med 1,2. Marknadsvärdet skall antas mot- svara värdet för den mängd driv- medel som kan antas ha förbrukats för förmånsbilens totala körsträcka den skattskyldige varit skattskyldig för förmånsbilen, om den skattskyldige inte gör sannolikt att förmånsvärdet är något annat. Om det i bilförmånen ingår förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel för förmånsbilen, skall denna förmån beräknas till mark- nadsvärdet, multiplicerat med 1,2, av den mängd drivmedel som kan antas ha förbrukats för förmånsbilens totala körsträcka den skattskyldige varit skattskyldig för bilförmånen. Om den skattskyldige gör sannolikt att den mängd drivmedel som han har förbrukat vid privat körning är lägre, skall marknadsvärdet för drivmedlet sättas ned i motsva- rande mån. Med nybilspris för årsmodellen avses det pris som bilen hade när den som ny introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant introduktionspris ändras skall som nybilspris för års- modellen avses det justerade priset. I avsaknad av introduktionspris skall som nybilspris för årsmodellen anses det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska mark- naden när den var ny. Denna lag träder i kraft och tillämpas, om inte annat följer av punkt 2, första gången vid taxering. Den nya bestämmelsen i punkt 4 av anvisningarna till 41 § tillämpas endast i fråga om förmåner som kommit den skattskyldige till godo efter utgången av . 1 Senaste lydelse 1995:651. 2 Senaste lydelse 1997:506. 3 Senaste lydelse 1993:1515. 4 Senaste lydelse 1979:1157. 5 Senaste lydelse 1996:651. 6 Senaste lydelse 1990:650. 7 Senaste lydelse 1996:1208. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:244) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) i dess lydelse enligt lagen (1997:244) om ändring i nämnda lag och övergångsbestämmelserna till lagen (1997:244) skall ha följande lydelse. Anvisningar till 32 § § 12. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättning också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring, ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård samt ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.