prop · GK03152 · 1997-01-01 00:00:00 — 9,9 ------------------------------------------------------ - -0,5 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört 0,5 kapital, netto ------------------------------------------------------ - -33,1 0,9 3,0 4,8 0,5 Tot. i fondkapital (avkastn. + tillfört kapital) ------------------------------------------------------ 36,8 46,4 46,3 13,4 6,8 0,5 Fondkapital i första- tredje fondstyrelserna ------------------------------------------------------ 601,1 564,3 386,8 145,3 35,9 0,5 Fondkapital i fjärde fondst. ------------------------------------------------------ 63,7 46,8 19,2 1,4 Fondkapital i femte fondst. ------------------------------------------------------ 10,4 7,0 1,6 Fondkapital i sjätte fondst. (avvecklingsstyrelsen) ------------------------------------------------------ 10,4 0,4 Summa fondkapital ------------------------------------------------------ 685,6 618,5 407,6 146,70,5 ------------------------------------------------------ Sammansättningen av AP-fondens placeringar förändrades något , vilket framgår av tabell 3. Trots värdeökningen i den nominella obligationsportföljen minskade dess andel av de totala tillgångarna från 83,6 till 77 %. Detta beror på att första-tredje fondstyrelserna har utnyttjat direktavkastningar och förfallande lån för att täcka avgiftsunderskottet i ATP-systemet. Dessutom har dessa fondstyrelser gjort stora nettoinvesteringar i reala tillgångar, dvs. fastigheter och realränteobligationer, vilkas andel av det totala fondkapitalet mer än fördubblades. Andelen aktier ökade med , huvudsakligen till följd av värdestegring men också genom att femte fondstyrelsen fick ökad tilldelning av grundkapital som använts till aktieköp. Fjärde och femte fondstyrelserna får vardera rekvirera medel från första-tredje fondstyrelserna till grundkapital som högst får uppgå till av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar. rekvirerade sjätte fondstyrelsen, i enlighet med vad som beslutades vid dess tillkomst, från första-tredje fondstyrelserna. Endast en mindre del av detta belopp kunde omsättas i aktier under . Första-tredje fondstyrelserna, som är de enda fondstyrelser som får placera direkt i fastigheter, ökade sina totala fastighetsplaceringar. Värdet på direktinvesteringarna i fastigheter och aktier i fastighetsbolag var , en ökning från föregående år med . Beräknat utifrån marknadsvärdet var av första-tredje fondstyrelsernas tillgångar placerade i fastigheter. Placeringarna i reala lån ökade också kraftigt . Andelen mer än fördubblades, från av de totala tillgångarna till . Tabell 3 Placeringar till marknadsvärde AP-fonden totalt, miljarder kr och som andel av de totala tillgångarna ------------------------------------------------------- 1996-12- 1995-12- 31 31 ------------------------------------------------------- Nominella förlags- och 528,3 516,6 obligationslån samt penningmarknadslån ------------------------------------------------------- Direktlån 16,6 14,4 ------------------------------------------------------- Reala lån 53,2 20,6 ------------------------------------------------------- Aktier, konvertibla 67,7 50,1 skuldebrev ------------------------------------------------------- Fastigheter, aktier* 20,8 17,0 i fastighetsbolag ------------------------------------------------------- Summa tillgångar 686,6 618,7 ------------------------------------------------------- varav i utländsk valuta ------------------------------------------------------- *Avser endast första-tredje fondstyrelsernas innehav I tabell 4 redovisas avkastningen från de olika tillgångsslagen i AP-fondens totala portfölj. gav placeringarna på penning- och obligations- marknaderna en avkastning på . Aktieplaceringarna utvecklades ännu bättre och uppvisade en avkastning på . Totalavkastningen för de direkta och indirekta fastighetsplaceringarna uppgick till . Direktlånens avkastning var . erhölls således hög avkastning från samtliga tillgångsslag, i synnerhet aktier. Även har aktier gett en högre avkastning än övriga tillgångsslag. Tabell 4 Avkastning från AP-fondens olika placeringskategorier, procent ------------------------------------------------------- Tillgångsslag 1996 1995 1994 1993 ------------------------------------------------------- Nominella räntebärande 14,6 16,5 -0,3 17,9 plac. ------------------------------------------------------- Direktlån 13,4 12,7 4,1 13,8 ------------------------------------------------------- Reala lån 16,3 9,5 -1,9 9,5 ------------------------------------------------------- Aktier, konvertibla 41,1 20,5 6,7 42,8 skuldebrev m.m. ------------------------------------------------------- Fastigheter, aktier i 10,0 4,7 13,0 -1,7 fastighetsbolag ------------------------------------------------------- .4 Resultaten i fondstyrelserna För första-tredje fondstyrelserna, vars fondkapital samförvaltas av ett gemensamt kansli, uppgick det bokföringsmässiga resultatet för till , se tabell 5. Det marknadsvärderade resultatet, som även inkluderar orealiserade värdeförändringar, var liksom ca . De senaste två årens mycket goda resultat är huvudsakligen en följd av att de nominella räntebärande placeringarna ökat i värde när räntorna sjunkit kraftigt, men även de övriga tillgångsslagen har uppvisat historiskt sett höga avkastningar. Eftersom de nominella placeringarna utgör en så stor andel som av första-tredje fondstyrelsernas totala portfölj får obligationsavkastningarna ett stort genomslag vid beräkningarna av den totala avkastningen. Avkastningen på den nominella portföljen var , medan avkastningen på det totala fondkapitalet var obetydligt lägre, . Den reala avkastningen, dvs. avkastningen justerad med utvecklingen för konsumentprisindex, uppgick till till följd av fallande konsumentpriser . Tabell 5 Resultatsammanställning för första-tredje fondstyrelserna, miljarder kronor ----------------------------------------------------- 1996 1995 1994 1993 1992 ----------------------------------------------------- Årets resultat 51,9 62,0 34,8 57,6 49,3 ----------------------------------------------------- +Ej realiserade 28,4 17,5 - 24,9 6,1 kursvinster/förluster vid 34,9 marknadsvärdering ----------------------------------------------------- =Marknadsvärderat resultat80,2 79,5 - 82,6 55,5 0,1 ----------------------------------------------------- Fondkapital 601,1564,3517,9545,6483,8 ----------------------------------------------------- Avkastning, % 14,7 15,9 0,0 17,3 12,7 ----------------------------------------------------- KPI, förändring, % - 2,6 2,6 4,1 1,4 0,2 ----------------------------------------------------- Real avkastning, % 14,9 13,0 - 12,7 10,5 2,6 ----------------------------------------------------- Tabell 6 Avkastning från första-tredje fondstyrelsernas placeringar, procent ------------------------------------------------------- Tillgångsslag 1996 1992-1996 ------------------------------------------------------- Nominella räntebärande 14,8 12,5 plac. ------------------------------------------------------- Direktlån 13,4 11,7 ------------------------------------------------------- Reala lån 16,3 7,8 ------------------------------------------------------- Fastigheter, aktier i 10,0 1,6 fastighetsbolag ------------------------------------------------------- Fjärde och femte fondstyrelserna Fjärde och femte fondstyrelserna har till uppgift att placera medel, som rekvi- rerats från första-tredje fondstyrelserna, på den svenska riskkapitalmarknaden. Det rekvirerade kapitalet får, för var och en, uppgå till högst av första- tredje fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital (anskaffningsvärdet) vid utgången av föregående år. De rekvirerade beloppen benämns grundkapital. utökades grundkapitalet i femte fondstyrelsen med . Fjärde fondstyrelsen valde att inte rekvirera något grundkapital . De faktiska grundkapitalen i fjärde och femte fondstyrelserna uppgår därmed till 5 resp. , vilket skall jämföras med ett möjligt grundkapital på vardera. Fjärde och femte fondstyrelserna skall leverera medel motsvarande av det reala grundkapitalet till första-tredje fondstyrelserna. Realt grund- kapital erhålls genom uppindexering av de rekvirerade medlen i förhållande till konsumentprisutvecklingen. Vid utgången av uppgick det reala grundkapitalet till för fjärde fondstyrelsen och för femte fondstyrelsen. Till första-tredje fondstyrelserna har 297 resp. inlevererats avseende , varvid beaktats att femte fondstyrelsen rekvirerat grundkapital . I tabell 7 presenteras sammanställningar av fondstyrelsernas resultat . Årets resultat i fjärde fondstyrelsen, dvs. summan av aktieutdelningar, ränteintäkter och nettot av aktieförsäljningar minus omkost- nader och förändring i nedskrivningsbehov, var . Genom att addera orealiserade värdeförändringar erhålls det marknadsvärderade resultatet som steg från till . Resultatet avspeglar den mycket gynnsamma börsutvecklingen . Fondkapitalet, värderat till marknadspriser, ökade med till , efter överföring till första-tredje fondstyrelserna. Avkastningen på fjärde fondstyrelsens fondkapital var mätt som marknadsvärderat resultat i förhållande till genomsnittligt fondkapital . Utvecklingen för femte fondstyrelsens fondkapital liknade den fjärde fondstyrelsens. Årets bokföringsmässiga resultat steg, framför allt till följd av högre utdelningar, . De orealiserade vinsterna uppgick till , varför det marknadsvärderade resultatet blev . Detta motsvarar en avkastning på det genomsnittliga fondkapitalet på . Det marknadsvärderade fondkapitalet steg till . Tabell 7 Resultatsammanställning för fjärde och femte fondstyrelserna, miljarder kronor Fjärde Femte ------------------------------------------------- | 1996 1995|1996 1995 ------------------------------------------------- Årets resultat 4,4 2,0| 0,5 0,4 ------------------------------------------------- +Ej realiserade 12,8 5,9| 2,7 0,9 kursvinster/förluster vid | marknadsvärdering | ------------------------------------------------- =Marknadsvärderat resultat 17,2 7,9| 3,2 1,3 ------------------------------------------------- Fondkapital 63,7 46,8|10,4 7,0 ------------------------------------------------- Avkastning, % 37 20,2| 43 22,6 ------------------------------------------------- KPI, förändring, % -0,2 2,6|-0,2 2,6 ------------------------------------------------- Real avkastning, % 37,3 17,2|43,3 19,5 ------------------------------------------------- Avvecklingsstyrelsen och sjätte fondstyrelsen beslutade att avvecklingsstyrelsen skulle permanentas inom AP-fonden och byta namn till sjätte fondstyrelsen fr.o.m. . Sjätte fondstyrelsen skall framför allt placera sina medel på den svenska risk- kapitalmarknaden. Fondstyrelsen har inte haft någon personal anställd , utan förvaltningen har uppdragits åt Kammarkollegiet. förordnades de nya styrelseledamöterna. Sjätte fondstyrelsen skall vara lokaliserad till , och har lokaler anskaffats och rekrytering av personal påbörjats. Under huvuddelen av verksamhetsåret utgjordes fondkapitalet endast av avveck- lingsstyrelsens medel på . rekvirerades från första-tredje fondstyrelserna. I slutet av samma månad förvärvades av aktierna i . Marknadsvärdet av denna aktieplacering uppgick vid utgången av året till . Det övriga fondkapitalet var placerat i nominella räntebärande tillgångar, huvudsakligen statsobligationer. Det bokföringsmässiga resultatet för var , medan det marknadsvärderade resultatet uppgick till . 4 Utvärdering av fondstyrelsernas verksamhet 4.1 Regeringens syn på målen för placeringsverksamheten Fondstyrelsernas förvaltning skall utvärderas med utgångspunkt i de mål som gäller för deras verksamhet. Enligt APR skall fondstyrelserna förvalta anför- trodda medel på ett sådant sätt att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för tilläggspension. Fondmedlen skall placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning tillgodoses. För första-tredje fondstyrelserna gäller även krav på tillfredsställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet. Fondstyrelserna skall, enligt APR, även fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Den utvärdering som samtliga fondstyrelser är skyldiga att överlämna till regeringen skall ta sin utgångspunkt i de närmare mål för placeringsverksamheten som resp. fondstyrelse fastställt. Att fondstyrelserna sätter upp närmare mål och redovisar dessa för regeringen tjänar flera syften. För det första ges regeringen en möjlighet att utvärdera målen som sådana. Om fondstyrelserna i sin verksamhet skall kunna uppfylla de mål och krav som finns uppställda i reglementet, är det viktigt att de närmare målen för verksamheten är väl i linje med dessa. Fondstyrelsernas målformuleringar måste således grundas på en analys av hur förvaltningen bör ske för att vara till största nytta för försäkringen för tilläggspensionen . Att målen presenteras i fondstyrelsernas utvärderingar medför således en möjlighet för regeringen att bedöma deras relevans i ett framåtblickande perspektiv. Det är därför viktigt att målen formuleras på ett så detaljerat sätt att de är utvärderingsbara. En utgångspunkt vid bestämning av portföljens sammansättning kan vara att försöka nå en matchning av tillgångar och skulder. En sådan analys syftar till generera konkreta närmare mål beträffande exempelvis utländska placeringar, obligationsportföljens genomsnittliga löptid (duration), avvägningen mellan nominella och reala tillgångar och aktieportföljens risksammansättning. I AP- fondens fall kompliceras dock analysen av att skulderna, eller åtagandena, är svåra att definiera. En ansats grundad på modern portföljteori bör dock kunna ligga till grund för fondstyrelsernas val av portföljsammansättning. Ett andra syfte med att fondstyrelserna inrapporterar närmare mål är att därigenom möjliggöra att fondstyrelsernas förvaltning följs upp och utvärderas i efterhand. Dels bör det bedömas hur väl fondstyrelserna uppfyllt de mål som satts upp för placeringsinriktningen, dels bör den uppnådda avkastningen utvärderas. För att en meningsfull utvärdering av förvaltningen skall kunna göras måste de mål som satts upp vara uppföljningsbara, exempelvis precisera med vilka index eller andra förvaltare som jämförelser skall göras. Dessutom bör de riktmärken som skall användas vid utvärderingen av förvaltningen vara replikerbara, dvs. det skall vara möjligt för fondstyrelserna att välja en portföljsammansättning som är identisk med ett jämförelseindex. Det är således olämpligt att exempelvis utvärdera ränteförvaltning mot ett snitt av marknads- räntor. När det finns anledning att anta att fondens risktagande skiljer sig från riktmärkets är det nödvändigt att beräkna någon form av riskjusterade avkastningar för att en utvärdering skall vara möjlig. Sharpekvoter, som relaterar erhållen avkastning till standardavvikelsen i portföljen är ett exempel på ett vanligt sådant mått på riskjusterad avkastning. I den händelse att förutsättningarna för fondstyrelsernas förvaltning avviker från förutsättningarna för riktmärkena måste hänsyn naturligtvis tas till detta. Målet för förvaltningen, enligt APR, är att på lång sikt uppnå en hög avkastning. Detta är viktigt att beakta vid utvärderingen. Med tanke på att fondstyrelserna bör ha långa placeringshorisonter måste förvaltningen utvärderas över än , eftersom stora variationer i ettårsavkastningar kan vara förenliga med en hög och stabil långsiktig avkastning. Den av regeringen valda utvärderingsperioden är , bl.a. eftersom en femårsperiod vanligen omfattar ett flertal konjunkturfaser. Det bör dock noteras att även vid denna periodlängd kommer resultatet att påverkas av vilken period som studeras. I APR finns placeringsregler som innebär kvantitativa restriktioner på portföljsammansättingen. Enligt dessa skall första-tredje fondstyrelserna huvudsakligen placera sina fondmedel i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Av fondmedlen får dock vara placerade i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. av fondmedlen får vara direkt eller indirekt placerade i svenska eller utländska fastigheter. Av skuldförbindelserna får högst vara i utländsk valuta. Fondstyrelserna får handla med optioner och terminer eller likartade finansiella instrument för att effektivisera förvaltningen eller skydda tillgångarna mot risker. 4.2.1 Sammanfattning av första-tredje fondstyrelsernas resultat-uppföljning Som ovan beskrivits, skall första-tredje fondstyrelserna förvalta anförtrodda medel så att de blir till största nytta för försäkringen för tilläggspension. Medlen skall placeras så att krav på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt betryggande säkerhet tillgodoses. Fondstyrelserna skall därutöver fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Enligt den placeringspolicy som första-tredje fondstyrelserna fastställt skall tillgångarna placeras så att avkastningen ger en realvärdesäkring av fondkapitalet. På bör kapitalet dessutom följa tillväxten i den reala lönesumman. Fondstyrelserna fastställer en verksamhetsplan som anger hur fondmedlen skall förvaltas för att målen enligt placeringspolicyn skall kunna uppnås. Verksamhetsplanen innehåller således en konkretisering av målen i form avövergripandemål för portföljsammansättning och avkastnings- och riskmål för de olika tillgångsslagen. Enligt de senaste årens verksamhetsplaner, inkl. den för , har målet varit att ändra portföljsammansättningen så att det reala inslaget i portföljen blir större. Dessutom har betydelsen av diversifiering genom att investera i olika tillgångsslag och utländsk valuta betonats. Fondstyrelsernas beslut be- träffande placeringinriktningen för sammanfattas i tabell 8. Tabell 8 Placeringsinriktning enligt verksamhetsplanen för (andel av portföljen) ------------------------------------------------------ Tillgångsslag Ingående Målsättning Utgående ------------------------------------------------------ Nominella Minskning placeringar ------------------------------------------------------ Reallån Ökning ------------------------------------------------------ Fastigheter Ökning till ------------------------------------------------------ Placeringar Avvakta valutaexponering ------------------------------------------------------ Vidare har långsiktiga avkastningsmål, för rullande femårsperioder, ställts upp för enskilda tillgångsslag. Några av dessa återfinns i tabell 9. Tabell 9 Långsiktiga avkastningsmål ------------------------------------------------------ Tillgångsslag Mål ------------------------------------------------------ Nominella Överträffa avkastningen för ett placeringar internt marknadsindex ------------------------------------------------------ Placeringar i Överträffa avkastningen för G5- valuta index ------------------------------------------------------ Fondstyrelserna har möjlighet att lämna ut delar av fondmedlen för extern förvaltning. De inhemska räntebärande placeringarna har dock förvaltats inom den egna organisationen sedan verksamhetens tillkomst. Som förklaring till detta anger fondstyrelserna de höga förvaltningskostnader som extern förvaltning skulle orsaka. För hanteringen av den utländska delen av portföljen utnyttjas dock tre externa förvaltare. förvaltas en del av av den utländska räntebärande portföljen av fondstyrelserna själva. För fastighetsförvaltningen har fonden en egen organisation som handhar det inhemska fastighetsbeståndet. Av fondstyrelsernas totalt 201 anställda är 132 sysselsatta inom fastighetsförvaltningen. Förvaltningen av de utländska fastig- heterna har överlåtits till externa lokala förvaltare. har dock de utländska fastighetsförvärven främst skett som förvärv av aktier i utländska fastighetsbolag (och ). Första-tredje fondstyrelserna presenterar i sin utvärdering en tämligen om- fattande beskrivning av portföljens riskprofil. Eftersom den övervägande delen av fondens placeringar utgörs av räntebärande skuldförbindelser med låg kreditrisk är ränte- och inflationsrisken de dominerande riskerna i förvaltningen. Fondstyrelsernas möjligheter att påverka riskprofilen är begränsade såväl av placeringsrestriktioner som av fondens storlek. Storleken på den nominella portföljen, som motsvarar ungefär en fjärdedel av den inhemska obligationsmarknaden, medför enligt fondstyrelserna att möjligheterna att avvika från den totala marknadens genomsnittliga ränterisknivå är begränsade. Följaktligen har fonden valt att betrakta den totala inhemska marknadens genomsnittliga ränterisk som riktmärke. För att kunna fastställa marknadens risk beräknar fonden ett eget index. Fram t.o.m. har detta index i stort sett återspeglat stocken av svenska obligationer. Det har således även inkluderat illikvida och därmed svårvärderade papper. Fondstyrelserna uppger dock att kommer ett nytt index endast bestående av s.k. benchmarkobligationer och statsskuldväxlar att användas. De reala obligationernas genomsnittliga löptid är längre än de nominella obligationernas. Risken i realobligationsportföljen är trots detta lägre relativt fondkapitalets storlek eftersom de reala placeringarnas marknadsvärde huvudsakligen påverkas av förändringar i marknadens reala avkastningskrav, vilket vanligtvis varierar mindre än det nominella avkastningskravet. Kreditriskerna bedöms av fondstyrelserna vara låga. Detta är huvudsakligen en följd av reglementets placeringsregler men också av den kreditpolicy som fastställts av fondstyrelserna. Endast av fondförmögenheten består av utländska tillgångar att jämföras med reglementets maximigräns på . Detta innebär att valutarisken är mycket låg men att möjligheterna till riskreducering genom investering i utländska tillgångar är dåligt utnyttjade (se regeringens utvärdering nedan). Även fastigheternas prisrisk är enligt fondstyrelserna liten relativt det totala fondkapitalets storlek. Detta beror huvudsakligen på att fastig- hetstillgångarnas andel av fondkapitalet är liten, men också på fastig- hetsbeståndets sammansättning. Slutligen konstaterar första-tredje fondstyrelserna i sin riskbedömning att någon egentlig likviditetsrisk inte föreligger och att säkerheten i de administrativa systemen är god. Den totala fondförmögenheten uppgick vid utgången av till . Därav utgjorde de nominella räntebärande placeringarna . präglades av fallande marknadsräntor, vilket medförde att fonden uppvisade en hög total avkastning, , se tabell 10. Eftersom inflationen var låg (i genomsnitt ) , blev den reala avkastningen mycket god. Medeltalet för den reala avkastningen uppgick till . Således uppnåddes det grundläggande målet i fondstyrelsernas placeringspolicy, att realvärdesäkra fondförmögenheten, utan problem. För de enskilda tillgångsslagen presenterar fondstyrelserna avkastnings- jämförelser med index eller med andra förvaltare. Dessutom görs en jämförelse av de olika tillgångsslagens utveckling i portföljen . Denna visar att de nominella räntebärande tillgångarna till följd av de fallande räntorna gett den högsta avkastningen, och att portföljens totalavkastning, till följd av detta tillgångsslags stora portföljandel, endast obetydligt understiger denna. Direktlån har gett en något sämre avkastning än de nominella räntebärande tillgångarna, vilket kan förklaras med att dessa placeringar ofta har kortare räntebindningstid varför riskpremien och därmed avkastningen blir lägre. Även reallånen har gett en god avkastning till följd av fallande realavkastningskrav. För fastighetsinnehaven har dock avkastningen varit negativ, vilket är en följd av den svaga utvecklingen på fastighetsmarknaden . I utvärderingen av förvaltningen av de nominella räntebärande tillgångarna jämför fondstyrelserna fondens avkastning dels med ett internt index, dels med livförsäkringsbolagens avkastning för detta tillgångsslag. Jämförelsen med livförsäkringsbolagen är inte helt rättvisande, vilket påpekas av fondstyrelserna. Detta är delvis en följd av att olika placeringsregler gäller för fondstyrelserna och livförsäkringsbolagen.