prop · GK0368 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1996/97:68 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll - . I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terrorist- bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder - - bör ske genom att regeringen lämnar en skrivelse därom till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regeringens skrivelse 1995/96:124 (bet. 1995/96:JuU18, rskr. 1995/96:278). Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden - . har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för dess tillämpning av lagen om särskild utlänningskontroll . 2 Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reglerna syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in i eller stanna kvar i vårt land och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en i landet. Bestämmelserna har ändrats . åter- finns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Vid den nya lagens tillkomst konstaterades att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att ur landet avlägsna sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagen skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om hans tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begå eller medverka till en brottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för politiska syften. Bestämmelserna i utlänningslagen (1989:529) om avvisning och utvisning skall dock tillämpas i första hand. Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att lagen skall kunna tillämpas. Utvisning kan tillämpas även vid brottslig gärning i en främmande stat. Detta gäller dock inte en gärning som har övervägande karaktär av politiskt brott. Den tidigare möjligheten att föreskriva om s.k. kommunarrest samt om byte av bostad och arbete har avskaffats. Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas på grund av att utlänningen t.ex. riskerar dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han skall utvisas, skall regeringen förordna om inhibition av verkställigheten. Regeringen kan i sådant fall meddela be- stämmelser om skyldighet för utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. Regeringen får även förordna att vissa särskilda bestämmelser rörande tvångsåtgärder i spaningssyfte, t.ex. hus- rannsakan och hemlig teleavlyssning, får tillämpas. Ett beslut om anmälningsp- likt eller ett förordnande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelsbestämmelserna är giltigt i högst . Efter giltighetstidens utgång skall frågan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid vilket innebar en kontrollmöjlighet över regeringens och myndigheternas handlande. När terroristbestämmelserna perma- nentades bestämdes att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av terroristbestämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovisningsskyldighet gäller såvitt avser bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågs, som nämnts ovan, att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terrorist- bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör ske genom att regeringen lämnar en skrivelse härom till . har, genom justitieutskottet, gjort en fördjupad granskning av regeringens tillämpning av lagen om särskild utlänningskontroll. Arbetet har gått ut på att granska regeringens tillämpning av lagen från såväl materiell som formell synpunkt, dvs. att regeringens olika beslut om utvisning i sak legat i linje med intentioner, dels att i lagen angivna regler rörande handläggningen av ärendena tillämpats korrekt. Kontrollen har genomförts genom att utskottet dels inhämtat skriftliga redogörelser, dels genom en granskning av aktuella akter. Viss kompletterande information har inhämtats från Säkerhetspolisen och åklagarmyndigheten i . Utskottet uttalade vid sin granskning att regeringens beslut måste bedömas som välgrundade liksom att handläggningen av ärendena från formell synpunkt varit korrekt. När det gäller dokumentationen av muntligen lämnade uppgifter konstaterade utskottet att det inte dokumenterats vilka uppgifter som lämnats. Regeringen avser att i kommande ärenden förbättra dokumentationen i berörda avseenden. Beträffande framtida redogörelser av lagen om särskild utlänningskontroll uttalade utskottet att redovisningen av konkreta, enstaka händelser och analysen av den internationella utvecklingen bör hållas på minst samma nivå som . Framtida redogörelser bör även behandla mer betydelsefulla lagändringar i länder som är av särskilt intresse i dessa sammanhang (bet. 1995/96:JuU18 s. 6). När det gäller behovet av en reglering som den i lagen om särskild utlänningskontroll uttalade utskottet att lagstiftningen måste ge utrymme för att ur landet avlägsna sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för internationella terroristhandlingar eller som utgör ett hot mot rikets säkerhet. godtog utskottets uttalanden (rskr. 1995/96:278). 4 Redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Lagen har tillämpats vid fyra tillfällen . I ett fall har regeringen beslutat att med stöd av 1 § första stycket 2 lagen om särskild utlänningskontroll utvisa en algerisk medborgare. Regeringen beslöt att verkställighet av utvisningen tills vidare inte fick ske. I ärendet togs utlänningen i förvar av Säkerhetspolisen och chefen för beslutade om fortsatt förvar. Sådan förhandling som avses i 3 och 6 §§ lagen om särskild utlänningskontroll ägde rum. I de övriga tre fallen har regeringen omprövat tidigare meddelade beslut om utvisning med stöd av lagen. Inte i något fall upphävdes det tidigare beslutet om utvisning. I ett av dessa fall togs personen i fråga i förvar av Säkerhetspolisen som även på nytt verkställde utvisningsbeslutet. Som en jämförelse redovisas antalet fall där lagen har tillämpats. - 1991/1992 - lagen tillämpades - 1992/1993 - lagen tillämpades - 1993/1994 - lagen tillämpades inte - 1994/1995 - lagen tillämpades vid fem tillfällen. 5 Den internationella terrorismens utveckling Från har följande inhämtats om den internationella terrorismens utveckling . har varit förskonat från terroristdåd. Allmänt sett har den typ av terrorism som haft sin grogrund i vänsterextremism gradvis avtagit och praktiskt taget upphört i med vissa undantag i och . Terrorism som helhet har dessvärre åter tagit fart på ett oroande sätt, vilket till stor del sammanhänger med att fredsprocesserna i flera konflikter med rötter långt bakåt i tiden hakat upp sig. Vapenvilan på , vilken proklamerades , bröts således i samband med att fredsprocessen gått in i ett politiskt dödläge. I har motståndet mot fredsprocessen från extremister på bägge sidor fortsatt att ta sig uttryck i terrorhandlingar i eller på av behärskat område, bland annat dåd som drabbat såväl israelisk som palestinsk allmänhet och mordet på den israeliske premiärministern . Politiska krafter med maximalistiska program har komplicerat fredsprocessen. Risk för nya uttryck för politiskt motiverat våld föreligger. I har terrordåd förorsakade av baskisk nationalism och separatism fortsatt. Striden mellan turkiska regeringsstyrkor och den kurdiska har också fortsatt med oförminskad oförsonlighet i . I går det ännu inte att se slutet på den oförsonliga kampen mellan regeringsstyrkor och islamska fundamentalistiska extremister. I har den radikala islamska extremistiska oppositionen i olika grupperingar med grogrund bland annat i landets ekonomiska och sociala problem fortsatt att bland annat angripa symboler för västerländskt inflytande såsom turistnäringen. Utanför har terroristdåd förekommit i t.ex. , , och i . Ett nytt fenomen är bombattentat mot den militära närvaron av i . Mot bakgrund av utvecklingen har det internationella samarbetet med att bekämpa terrorism ökat i intensitet. I varierande kretsar har frågan satts högt på dagordningen vid gemensamma möten. Bland annat enades G 7-staterna och vid ett ministermöte i om ett antal förslag som kommer att följas upp i de internationella organisationer, såsom FN eller dess fackorgan, där frågorna sakligt hör hemma. I FN har föreslagit kompletteringar till FN-deklaration om åtgärder mot internationell terrorism. Inom EU fortsätter att medverka i det arbete som bedrivs på detta område såväl inom ramen för samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken som inom samarbetet på de rättsliga och polisiära områdena. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:68 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.