prop · GK03177 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:177 Partnerskaps- och samarbetsavtal med Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner anpassningsprotokollet till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och å andra sidan samt en förklaring om provisorisk tillämpning av protokollet. Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsstaterna i Europeiska unionen, dvs. , och , skall bli parter i avtalet om partnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsstater och . Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till anpassningsprotokollet. Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former för politisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar till att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i och ger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna. Målet för partnerskapet är att skapa förutsättningar för ett framtida frihandelsområde mellan gemenskapen och . Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets tillämpning. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Ärendet och dess beredning................................. 3 3 Bakgrund................................................... 3 4 Utvecklingen i .................................... 4 5 och ....................................... 5 6 Anpassningsprotokollets innehåll........................... 6 6.1 Anpassningsprotokollet.............................. 6 6.2 ................................. 6 6.2.1 Ingressen..................................... 6 6.2.2 Syftet........................................ 7 6.2.3 Allmänna principer............................ 7 6.2.4 Politisk dialog............................... 7 6.2.5 Varuhandel.................................... 8 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar............ 9 6.2.7 Betalningar och kapital....................... 10 6.2.8 Konkurrens, skydd för immateriell, industriell och kommersiell äganderätt och lagstiftningssamarbete ....................... 10 6.2.9 Ekonomiskt samarbete.......................... 11 6.2.10Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet 12 6.2.11Kulturellt samarbete.......................... 12 6.2.12Finansiellt samarbete......................... 12 6.2.13Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser.............................. 12 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning.......... 13 7 Godkännande av anpassningsprotokollet...................... 15 Bilaga 1 Anpassningsprotokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet.............................. 17 Bilaga 2 Förklaringen om provisorisk tillämpning...... 207 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................. 208 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete somupprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater å ena sidan och å andra sidan ochförklaringen om provisorisk tillämpning av protokollet. 2 Ärendet och dess beredning Efter förhandlingar mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och undertecknades ett avtal om partnerskap och samarbete mellan EG och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Avtalet träder i kraft när parterna har underrättat varandra om att de konstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts. Till följd av , och anslutning till Europeiska unionen (EU) och efter förhandlingar som kommissionen har fört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet om partnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nya medlemsstaterna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från den närmast berörda myndigheten . Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till protokollet. Enligt artikel 4 i protokollet skall det godkännas av parterna i enlighet med deras respektive förfaranden och träda i kraft i efter den dag då parterna anmäler till varandra att de nödvändiga förfarandena har slutförts. Anpassningsprotokollet i svensk text finns som bilaga 1 till propositionen. Inom EU har det utarbetats en förklaring om provisorisk tillämpning av anpassningsprotokollet. Förklaringen i svensk text finns som bilaga 2 till propositionen. När upplöstes, det upphörde och en ny Europakarta trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde (OSS). Ett avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av EG och har tillämpats övergångsvis men skall upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft. Med länderna i har gemenskaperna ingått s.k. Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i . Sådana avtal har tecknats med , , , , , och samt med , och . För de länder som ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodell än Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och sam-arbetsavtal (s.k. partnerskapsavtal). De syftar inte till associering eller medlemskap, men innehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen. I avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrätt samt brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad- nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag. Partnerskapsavtalen är anpassade efter ekonomiska och politiska utvecklingsnivå. , , och kommer därför att få de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive land skall övervägas. Övriga utgör en grupp med enklare avtal. För tiden fram till dess att avtalet träder i kraft kan interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel, betalningar och konkurrens. Interimsavtalen ingås därför mellan EG och tredje land. med trädde i kraft . Efter har genomgått en omfattande samhällsomvandling. har tagit väsentliga steg från planekonomi till marknadsekonomi. Politiskt har de viktigaste av demokratins normer och institutioner etablerats. Vägen till demokrati har lagts fast genom den konstitution som antogs och har ytterligare konsoliderats genom de val till parlamentet och presidentposten som sedermera har genomförts. Flertalet politiska grupperingar stödjer inriktningen mot marknadsekonomi och demokrati. Svagheter i det politiska systemet och den politiska kulturen för emellertid med sig problem i genomförandet av förändringarna. Den omfattande privatiseringen, som resulterat i att tre fjärdedelar av bruttonationalprodukten härrör från den privata sektorn, har sannolikt bidragit till att befästa reformerna. Uppbyggnaden av den ryska rättsstaten pågår, men mycket arbete återstår för att stärka och utveckla dess infrastruktur. Demokratiska metoder för konfliktlösning och respekt för mänskliga rättigheter har ännu inte fast etablerats i . Trots de många svårigheterna har dock förändringar åstadkommits . Reformerna är att betrakta som oåterkalleliga. Utvecklingen i är av central betydelse för det europeiska integrationsarbetet och framväxten av nya säkerhetsstrukturer. Fullföljandet av det ryska demokratiska och ekonomiska reformarbetet är den enskilt viktigaste faktorn för framväxten av ett nytt samarbets- och säkerhetsmönster i . är medlem i Partnerskap för fred-programmet, (PFF), , Organisationen för samarbete och säkerhet i () och . har ett samarbetsavtal med NATO ingåtts. Förhandlingar om medlemskap i världshandelsorganisationen pågår. De svenska förbindelserna med är intensiva och det förs länderna emellan en öppen och förtroendefull dialog. Det svenska besöksutbytet med är omfattande. för gentemot en politik som bygger på samarbete, dialog och stöd för reformsträvandena. I EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik arbetar för ett breddat och fördjupat samarbete med . En viktig säkerhetspolitisk fråga för och är för överskådlig framtid den omvandling som genomgår. arbetar för att ytterligare intensifiera det regionala samarbetet där målet är att skapa ett tätt nätverk av samarbete och dialog mellan länder. Det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet med inleddes i begränsad omfattning och har ökat kraftigt. Regeringen tog beslut om en landstrategi för samarbetet med . är den enskilt största samarbetspartnern vad avser svenskt stöd till reformprocessen i . Större delen av det svenska stödet har t.o.m. förmedlats av Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) och (Swedcorp). Därefter har stödet förmedlats av (Sida). Det svenska samarbetet har i huvudsak inriktats på nordvästra . Insatserna har syftat till att stödja den pågående omvandlingen i riktning mot demokrati och marknadsekonomi. De har främst bedrivits i form av utbildning och rådgivning inom strategiskt viktiga områden och näringslivsutveckling. Vidare har fastighetsregistrering, landreformverk-samhet samt kärnsäkerhet och kärnforskning fått stöd. multilaterala utvecklingssamarbete med kanaliseras bl.a. genom gemenskapens utvecklingsprogram Tacis, , Europeiska och . har med ingått dubbelbeskattningsavtal, investeringsskyddsavtal och tullsamarbetsavtal. Den svensk-ryska handeln är ännu begränsad. Den har dock ökat kraftigt - men från en mycket låg nivå. Handeln är inte problemfri utan förknippad med svårigheter till följd av bl.a. bristande öppenhet och förutsägbarhet i den ryska rättsordningen liksom nyckfullhet i tillämpningen av densamma. Vidare är kreditvärdighet alltjämt dålig varför möjligheterna till exportkreditgarantier är begränsade. En rysk-svensk styrkommitté har bildats som ett av flera forum för att diskutera möjligheter och problem i de svensk-ryska handelsförbindelserna. Genom anpassningsprotokollet blir part i partnerskapsavtalet mellan EG, deras medlemsstater och . Anpassningsprotokollet innebär att på samma sätt som gemenskapens övriga medlemsstater skall anta och beakta avtalstexten, de gemensamma och ensidiga förklaringar och de skriftväxlingar som utgör bilagor till slutakten. Avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats på svenska. De utgör bilagor till protokollet och har lika giltighet som bilagorna på de andra språk på vilka avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats. Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden. Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan å ena sidan och EG och deras medlemsstater å andra sidan. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd upprättas för att förvalta avtalet. omfattar sammanlagt 112 artiklar, 10 bilagor, ett protokoll om inrättandet av en kontaktgrupp för kol- och stålfrågor samt ett protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollen utgör en integrerad del av avtalet. Dessutom har det avgivits 33 gemensamma förklaringar, två ensidiga förklaringar från gemenskapen samt en ensidig förklaring från . Parterna har beaktat två skriftväxlingar mellan gemenskapen och . Förklaringarna och skriftväxlingarna har bilagts slutakten. I avtalets ingress hänvisas det bl.a. till parternas historiska band och gemensamma värderingar, deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja internationell fred och säkerhet. Hänvisning görs till slutakten från Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) samt till Parisdeklarationen för ett nytt . Parterna förbinder sig att liberalisera handeln i enlighet med principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet . Den första artikeln slår fast att ett partnerskap mellan å ena sidan och gemenskapen och dess medlemsstater å den andra upprättas genom avtalet. Dess syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan parterna, främja handel, investeringar och ekonomiska förbindelser, stärka den politiska och ekonomiska friheten, stödja strävan att konsolidera demokratin och fullfölja övergången till marknadsekonomi, lägga en grund för ekonomiskt, socialt, finansiellt och kulturellt samarbete, tillhandahålla en lämplig struktur för en gradvis integrering mellan och ett större europeiskt samarbetsområde samt att skapa de nödvändiga villkoren för att upprätta ett frihandelsområde mellan gemenskapen och . I artikel 2 slås fast att respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter ligger till grund för parternas utrikespolitik och utgör viktiga beståndsdelar i avtalet. Parterna åtar sig att överväga att vidareutveckla avtalet i syfte att mellan sig upprätta ett frihandelsområde. skall parterna gemensamt undersöka om omständigheterna medger att förhandlingar påbörjas om att upprätta ett sådant område. Vidare skall parterna se över avtalet främst med hänsyn till den situation som uppstår vid anslutning till /WTO. får vidare efter att avtalet har trätt i kraft bevilja förmåner till andra OSS-medlemmar utan att behöva utsträcka förmånerna till gemenskapen. Förmånerna definieras i bilaga 1 till avtalet. Enligt artikel 6 skall den politiska dialogen ledsaga och konsolidera förbindelser med gemenskapen och dess medlemsstater, stödja de pågående ryska politiska och ekonomiska förändringarna och bidra till att upprätta nya samarbetsformer. Dialogen skall föras på högsta nivå mellan ordförandena i ministerrådet och kommissionen och president , på ministernivå i samarbetsrådet, på hög tjänstemannanivå mellan gemenskapens trojka (föregående, sittande och kommande ordförandeland) och höga ryska tjänstemän , genom diplomatiska kanaler samt på parlamentarisk nivå i den parlamentariska samarbetskommittén. Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest gynnad nation som avses i artikel I i . Bestämmelserna i artikel I gäller inte för fördelar som beviljas till förmån för vissa utvecklingsländer i enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till grannländer för att underlätta gränstrafiken. Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande villkor i avtalet. Produkter som importeras från en part till en annan får inte beläggas med interna skatter eller avgifter utöver de som läggs på likvärdiga inhemska varor. Dessa produkter får inte heller åtnjuta en behandling som är mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om alla lagar, bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får varor med ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 17, 20 och 21 i avtalet. Artikel V i om transiteringsfrihet äger tillämpning. Parterna skall samråda i samarbetskommittén om sin importpolitik, särskilt före en ökning av tullskyddet. Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten. Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i . Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella rättigheter. får dock vid synnerliga omständigheter införa icke-diskriminerande kvantitativa restriktioner, dock tidigast efter det att partnerskapsavtalet har trätt i kraft. Detta regleras närmare i bilaga 2 till avtalet. Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett särskilt avtal mellan och gemenskapen om handel med textilvaror som tillämpas med retroaktiv verkan fr.o.m. . Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom när det gäller de bestämmelser om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 15. En särskild kontaktgrupp för kol- och stålfrågor kommer att tillsättas. Handel med nukleärt material regleras särskilt i avtalet. Parterna har rätt att införa kvantitativa restriktioner. Enligt avtalet skall parterna före ha nått en uppgörelse för handel med kärnmaterial. 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och att inte diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig också att ingå avtal för en ömsesidig samordning av sina sociala trygghetssystem så att ryska medborgare som är lagligen anställda i någon av gemenskapens medlemsstater, eller medborgare i gemenskapen som är anställda i , skall kunna tillgodoräkna sig anställningstiden som underlag till pensioner och livräntor. Villkor som påverkar etablering och drift av företag 28-35 I kapitlet om villkor som påverkar etablering och drift av företag ger gemenskapen och varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land. Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra författningar. Parterna åtar sig också att inte anta någon lagstiftning eller vidta några åtgärder vad gäller etablering av den andra partens bolag som skulle leda till eller öka diskrimineringen jämfört med det förhållande som rådde då partnerskapsavtalet undertecknades. Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre vattenvägar och sjötransport. Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster Artiklarna 36-43 I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig gemenskapen och att ge varandras tjänsteproducerande företag nationell behandling. I fråga om sjötransporter åtar sig parterna att tillämpa principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den internationella sjöfartsmarknaden. Parterna skall eftersträva att främja handel med mobila satellitkommunikationer och även överväga att bevilja varandra behandling som mest gynnad nation inom området. Parterna får också ingå särskilda avtal om villkoren för ömsesidigt tillträde till marknader och tillhandahållandet av tjänster inom transportsektorn. Allmänna bestämmelser Artiklarna 44-51 I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll till bestämmelserna om företag och investeringar. Bland annat kan avvikelser från bestämmelserna tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa. Bestämmelserna gäller heller inte för verksamhet som har samband med utövandet av offentlig myndighet. Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller andra skatteförfaranden. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge varandra förmånligare avtal än vad som beviljats enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS. 6.2.7 Betalningar och kapital Parterna åtar sig att tillåta löpande betalningar i fri konvertibel valuta mellan personer bosatta i gemenskapen och i i samband med varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Fri rörlighet garanteras för direkta investeringar i företag för personer bosatta i gemenskapen och i . får dock tillämpa restriktioner för direkta investeringar i utlandet som görs av personer bosatta i . efter det att avtalet har trätt i kraft skall parterna se över dessa restriktioner. Enligt avtalet får emellertid tillämpa valutarestrik-tioner under exceptionella omständigheter till dess den ryska valutan blivit helt konvertibel. respektive gemenskapen får vidare enligt bestämmelsen vidta tillfälliga skyddsåtgärder, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar att orsaka allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en fungerande växelkurspolitik. Slutligen skall parterna ge varandra mest-gynnad- nationsbehandling för löpande betalningar, kapitalrörelser och betalningsmetoder. 6.2.8 Konkurrens, skydd för immateriell, industriell ochkommersiell äganderätt och lagstiftningssamarbete Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och . Vidare skall man undvika att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion. Undantag görs emellertid för råvaror enligt och tillhandahållande av tjänster som snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna. Enligt avtalet skall förbättra skyddet av immateriell, industriell och kommersiell äganderätt så att man efter det att avtalet har trätt i kraft nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. skall ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga 10 till avtalet. För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är det också viktigt att en tillnärmning sker av lagstiftning till gemenskapens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden: bolagsrätt, banklagstiftning, bolagsredovisning och bolagsbeskattning, skydd för arbetstagare på arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig upphandling, skydd för människors och djurs liv och hälsa, växtskydd, miljöskydd, konsumentskydd, indirekt beskattning, tullagstiftning, tekniska föreskrifter och standarder, lagstiftning om kärnenergi samt transporter. Gemenskapen och skall främja ett omfattande ekonomiskt samarbete i syfte att bidra till expansion inom sina respektive ekonomier och att främja integrering i ett vidare samarbetsområde i . Samarbetet kommer att ta hänsyn till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt samarbete, främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling, konsumentskydd, gruvdrift och råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och yrkesutbildning, jordbruket och den agroindustriella sektorn, energi, kärnenergisektorn, rymdforskning, byggsektorn, miljön, transport, posttjänster och telekommunikation, finansiella tjänster, regional utveckling, sociala frågor, turism, små och medelstora företag, kommunikations-, informatik- och informationsinfrastruktur, tullverksamhet, statistiksamarbete, ekonomi, penningtvätt, narkotika och reglering av kapitalrörelser och betalningar i . Samarbetet på tullområdet skall i huvudsak ske inom ramen för det protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet (protokoll 2). I protokollet förbinder sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och transitering av varor. Biståndet kan ske efter begäran och omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer, varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot lämnas spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna ingångna tullsamarbetsavtal, vilka får vara mer långtgående. 6.2.10 Samarbete för att förhindra olaglig verksamhet Parterna skall upprätta ett samarbete med syfte att hindra olaglig verksamhet såsom illegal invandring, olaglig ekonomisk verksamhet, förfalskning och olaglig handel med narkotika. Parterna åtar sig att främja kulturellt samarbete i syfte att förstärka de existerande banden mellan sina folk och att uppmuntra ömsesidig kunskap om sina olika språk och kulturer och respektera det fria skapandet och den ömsesidiga tillgången till kulturella värden.