prop · GK03141 · 1997-01-01 00:00:00 — I högskole- förordningen föreskrivs att varje lärosäte skall vinnlägga sig om att lärare av alla slag deltar i undervisningen inom grundläggande högskoleutbildning. I propositionen Universitet och högskolor frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) uttalades att en professors ansvar skall omfatta såväl utbildning som forskning. Regeringens förslag i avsnitt 7.1.1 om befordran av lektorer till professorer understryker ytterligare betydelsen av pedagogisk meritering. Även med tanke på utbildningens anknytning till forskningen är det väsentligt att professorer deltar i grundutbildningen i större utsträckning än . Regeringen föreslår därför ett förtydligande i högskolelagen med innebörden att det i en professors arbetsuppgifter, utom inom det konstnärliga området, normalt skall ingå såväl utbildning som forskning. På motsvarande sätt bör övriga lärare med vetenskaplig kompetens medverka i högre grad i forskning/forskarutbildning. Förutsättningar finns sålunda för varje högskola att skapa en jämnare fördelning av arbetsuppgifter inom grundutbildning respektive forskning och forskar- utbildning mellan olika kategorier av lärare. Som tidigare framhållits finns mot denna bakgrund anledning att ompröva nu gällande kollektivavtal angående undervisningsskyldigheten för lärare inom olika kategorier. Det är av vikt att de nyexaminerade doktorer som högskolan vill rekrytera får möjlighet att utvecklas till mer självständiga och etablerade forskare. Därför bör en forskarassistent även i fortsättningen ha tyngd- punkten i sitt arbete inom forskning/forskarutbildning. En forskar- assistent bör naturligtvis också medverka i grundutbildningen för att meritera sig pedagogiskt. 7.2 Rekrytering och anställning 7.2.1 Rekryteringsmål Regeringens förslag: och vissa statliga och enskilda högskolor skall ges mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Målen skall gälla treårsperioder med början . Vart och ett av dessa lärosäten skall ges ett enda samlat mål, beräknat utgående från rekryteringsunderlaget. Regeringens bedömning: Om ett lärosäte inte uppfyllt det av regeringen fastställda rekryteringsmålet, kan regeringen komma att föreslå att medel skall reserveras inom lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning. Medlen bör endast få användas för kostnader för ytterligare nyanställda professorer av underrepresenterat kön. och högskola, utom de konstnärliga, bör få i uppdrag att fastställa egna mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade lärare inom övriga lärarkategorier med början 1997-1999. Utredningsförslag: anför att det är rimligt att regeringen anger mål avseende könsfördelningen bland de professorer som rekryteras under kommande perioder. Vidare framhålls att uppnående av jämställdhetsmål får uppfattas som en nödvändig förutsättning för ökad kvalitet i en vid och långsiktig mening. Utredningen utgår därför från att den relativa framgången när det gäller att nå dessa mål som till avsevärd del blir beroende av lokala ambitioner tillmäts betydelse vid statsmakternas resursfördelning. Utredningen anför att varje högskola, utöver av statsmakterna fastställda mål, bör fastställa egna rekryteringsmål, t.ex. mål för lärarrörligheten avseende rekrytering av lärare som disputerat vid andra lärosäten. På uppdrag av regeringen har i rapporten för kvinnliga professorer (1997:9 R) lämnat ett underlag för beräkning av sådana mål. Enligt verket ger det totala antalet docent- kompetenta lektorer vid fakulteterna i landet en god uppfattning av rekryteringsunderlaget för professorer. I rapporten redovisas förslag till mål för lärosätena för . Målen bör enligt verket höjas för efterföljande perioder i takt med att andelen kvinnor på lägre nivåer ökar. För varje lärosäte kan ett samlat mål fastställas för andelen kvinnor bland de nyrekryterade professorerna . Detta mål bör beräknas efter dels andelen kvinnor bland docentkompetenta lektorer vid fakulteterna i landet, dels den nuvarande fördelningen av lärosätets professurer över fakulteterna. Enligt skulle målen då preliminärt bli de som anges i följande tabell. Preliminära rekryteringsmål enligt förslag från Professorer 1996 Rekryteringsmål för antal andel kvinnor 1997 - 1999 261 323 223 203 143 131 152 Kungl. Tekniska högskolan 150 49 107 8 i 35 143 Eftersom lärosäten kan planera eller förutse en rekrytering med en annan fördelning över fakulteterna än den nuvarande, anser att en dialog bör föras mellan och lärosätena beträffande de preliminära målen så att justeringar vid behov kan göras, innan mål slutligt fastställs. Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som har kommenterat avsnitt om rekryteringsmål är opinionen delad. , och avstyrker utredningens förslag. De menar bl.a. att målen bör fastställas lokalt för att de inte skall bli orealistiska och därmed ogenomförbara. , , och är positiva till förslaget om rekryteringsmål. Dessa instanser anför bl.a. att rekryteringsmål är i linje med mål- och resultatstyrningen i övrigt. har inte remissbehandlats. Arbetsgruppen för jämställdhet inom högre utbildning och forskning (JÄST-gruppen) har emellertid på eget initiativ yttrat sig över verkets förslag. JÄST-gruppen är mycket positiv till att rekryteringsmål ställs upp och anser att graden av måluppfyllelse bör påverka statsmakternas framtida tilldelning av resurser för enskilda universitet och högskolor. För att rekryteringsmålen skall verka pådrivande måste de dock enligt JÄST-gruppen sättas högre än andelen kvinnor bland docentkompetenta lektorer. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser, liksom Hög- skollärarutredningen, att det endast är syftet att uppnå jämställdhet som har den karaktären att särskilda, av statsmakterna fastställda, mål för rekryteringen av lärare bör fastställas. Som tidigare framhållits råder det en stor obalans mellan könen i den akademiska världen. För att påskynda utvecklingen bl.a. mot en jämnare könsfördelning bland högskolans lärare lade regeringen fram propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildnings- området (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405). Som en följd av propositionen har en rad åtgärder vidtagits; bl.a. har nya resurser fördelats för att öka antalet kvinnliga professorer, forskar- assistenter och post-doc-stipendiater. Regeringen anmälde i jämställdhetspropositionen sin avsikt att för varje lärosäte sätta upp ett mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Sådana mål är ägnade att stimulera ett långsiktigt och systematiskt jämställdhetsarbete på alla nivåer; för att ett lärosäte skall kunna uppnå målen måste åtgärder vidtas såväl inom grundutbildning och forskarutbildning som inom den fortsatta akademiska karriären. Varje lärosäte har ansvar för att analysera problemen och finna de medel som inom olika områden och vid olika institutioner är mest ändamålsenliga för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Möjlig- heten till positiv särbehandling, som framgår av bestämmelserna i jämställdhetslagen (1991:433) och 4 kap. 15 a § högskoleförordningen, ingår bland de metoder ett lärosäte kan använda för att uppnå sitt rekryteringsmål. Ett sådant mål bör inte avse ett alltför litet antal rekryteringar och bör därför ställas upp för hela lärosätet och för treårsperioder. Universiteten och vissa högskolor med enskild huvudman, nämligen , i och Stiftelsen , har rätt att självständigt anställa professorer. Dessa lärosäten bör få rekryteringsmål, med undantag för i som inte har något statligt anslag för forskning och forskarutbildning. Regeringen avser därför att för , , , , och , , Kungl. Tekniska högskolan, , , och Stiftelsen sätta upp mål för andelen nyrekryterade professorer av underrepresenterat kön. Mindre och medelstora högskolor kan anställa professorer antingen efter prövning hos eller i samarbete med ett universitet. I denna proposition föreslås i avsnitt 7.1.1 att alla statliga högskolor själva skall få anställa professorer, utan prövning hos , och få befordra lektorer till professorer. Flera av de medelstora högskolorna börjar uppnå en sådan storlek inom både grund- utbildning och forskning att de kan förväntas anställa ett inte obetydligt antal professorer och också ansöka om universitetsstatus. Dessa högskolor bör också ges rekryteringsmål. Regeringen avser därför att sätta upp rekryteringsmål även för högskolorna i , och samt för . Målet för vart och ett av dessa lärosäten kommer att beräknas utgående från en uppskattning av rekryteringsunderlaget, dvs. dels andelen kvinnor respektive män bland det totala antalet docentkompetenta lektorer vid fakulteterna i landet, dels den nuvarande fördelningen av lärosätets pro- fessurer över fakulteterna. Målen bör gälla för och bör kunna höjas inför efterföljande treårsperioder. Rekryteringsmål baserade på den uppskattning av rekryteringsunder- laget som beskrivits ovan kommer att verka pådrivande. I särskilt hög grad gäller detta för de medicinska, humanistiska och samhällsveten- skapliga fakulteterna. Vid de tekniska och naturvetenskapliga fakulteterna bör stora ansträngningar riktas mot att höja andelen kvinnor inom rekryteringsunderlaget. Detta framgår av följande uppgifter, hämtade ur (adjungerade och konstnärliga professorer ingår inte). Andelen kvinnor bland nyanställda professorer vid de fem största fakulteterna m.m. Fakultet Professorer totalt Nya professorer . 1996 1985-92 1993-95 1996 antal andel kv. antal andel kv. Humaniora 179 335 Samhällsvetenskap 248 431 Medicin 502 408 Naturvetenskap 277 425 Teknik 413 411 Samtliga fakulteter 1942 7,7,11,2192 19, För vart och ett av de ovan angivna lärosätena kommer för ett preliminärt rekryteringsmål (procentmål) att anges i budgetpropositionen för . Även om av treårsperioden har gått, är det ändamålsenligt att målen avser hela budgetperioden. Regeringen angav i direktiven till universitetens och högskolornas fördjupade anslagsframställningar för att lärosätena skulle ange vilka rekryteringsmål de ansåg vara rimliga samt analysera vilka hinder som fanns för att uppnå högre mål. Endast några få lärosäten följde regeringens direktiv. Innan de definitiva målen anges i regleringsbrevet för kommer universiteten och högskolorna att beredas ett nytt tillfälle att yttra sig. Härigenom kan målen anpassas till lärosätenas långsiktiga planering när det gäller bl.a. utvecklingen av olika vetenskapsområden och därmed antalet professorer som kan förutses bli anställda inom olika områden. Regeringen avser därutöver att ge varje lärosäte, utom de konstnärliga vilka har en alltför liten rekrytering, i uppdrag att sätta upp egna mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade inom övriga lärar- kategorier. Dessa mål skall utgå från andelen kvinnor och män i rekryteringsunderlaget för respektive kategori och skall avse treårs- perioder med början - 1999. Lärosätena skall i sina årsredovisningar redovisa de åtgärder som vidtagits för att nå en jämnare könsfördelning bland professorer och inom övriga lärarkategorier. Måluppfyllelsen skall rapporteras efter treårsperiodens slut. Närmare bestämmelser om vilka uppgifter som skall lämnas i årsredovisningen kommer att anges i regleringsbrev. I likhet med och JÄST-gruppen anser regeringen att graden av måluppfyllelse skall ha betydelse för resurs- tilldelningen. Regeringen kommer att föra en dialog med lärosätena om måluppfyllelsen. Om något lärosäte inte uppfyllt sitt av regeringen fastställda rekryteringsmål, kan regeringen komma att föreslå att medel reserveras inom lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning. De reserverade medlen kommer att beräknas efter antalet professorer av underrepresenterat kön som fattas för att det aktuella lärosätet skall uppnå målet samt efter schabloner för kostnaden för dessa. Medlen bör endast få användas till kostnader för ytterligare nyanställda professorer av underrepresenterat kön. När det gäller och Stiftelsen , som ju drivs i privaträttsliga former genom stiftelser och bolag, följer den ekonomiska regleringen i förhållande till staten föreskrifter som preciseras genom avtal. En övergripande målsättning i avtalen är att staten skall utge ersättning för prestationer och beräkna andra anslag för dessa högskolor på samma sätt och efter samma grunder som gäller för statliga universitet och högskolor. Ett uthålligt och intensifierat jämställdhetsarbete inom högskolans alla nivåer bör successivt leda till en höjning av andelen kvinnor inom alla lärarkategorier. De förslag som framförs i avsnitt 7.1.1 i denna proposition är ägnade att leda till ett fördubblat antal professorer inom högskolan. Dessutom kommer ett betydande antal professorer att avgå med pension , varav det övervägande flertalet är män. Regeringen bedömer det därför som realistiskt att andelen kvinnor bland det totala antalet professorer i landet kan öka från till upp mot . Andelen kvinnliga professorer kan således komma att tredubblas . 7.2.2 Anställningsförfarande Regeringens bedömning: bör fastställa en anställningsordning. Innan ett anställningsförfarande inleds, bör en högskola besluta om en anställningsprofil. Av anställningsprofilen bör framgå ämnesområdet samt behörighets- och bedömningsgrunder. Utöver nuvarande bedömningsgrunder bör följande bedömnings- grunder införas: annan yrkesskicklighet , skicklighet avseende ledning respektive utveckling av högskolans verksamhet samt förmåga att i övrigt samverka med samhällslivet utanför högskolan. Information om alla lediga läraranställningar bör spridas genom annonsering. Förslag om anställning av lärare bör avges av fakultetsnämnd (eller motsvarande organ). Det bör inte längre finnas föreskrifter om tjänste- förslagsnämnder. Utredningens förslag: I föreslås att varje högskolestyrelse skall fastställa en tillsättningsordning, som skall reglera ordningen för rekrytering av olika lärarkategorier vid högskolan. Lärosätet skall fastställa en befattningsprofil, innan ett anställnings- förfarande inleds. Av befattningsprofilen skall framgå ämnesområdet samt behörighets- och bedömningsgrunder för meritvärderingen. Kompetens förvärvad i arbetslivet utanför högskolan liksom skicklighet avseende ledning, utveckling och samverkan skall utgöra särskilda bedömningsgrunder. Utredaren menar att annonsering bör vara obligatorisk endast i fråga om anställning som professor. Regeringen bör inte föreskriva om särskilda tjänsteförslagsnämnder. Sakkunnigförfarande bör föreskrivas endast vid anställning av professor. Remissinstanserna: Ökad lokal frihet vid rekrytering välkomnas av flertalet remissinstanser, som menar att förslaget är i linje med den genomförda avregleringen av högskolornas verksamhet i stort. Ett par instanser, däribland och Forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning i , befarar emellertid att decentraliseringen och avformaliseringen av tjänste- tillsättningen kan få negativa konsekvenser för jämställdheten. Andra remissinstanser framför oro för minskad offentlighet och rättssäkerhet till följd av den föreslagna förenklingen av anställningsförfarandet. Flera remissinstanser, bl.a. utbildningsnämnd och , anser att lärarbefattningar huvudsakligen skall utannonseras offentligt. Om kravet på annonsering försvinner, befarar några remissinstanser att risken för intern rekrytering ökar, vilket motverkar rörlighetsmålet. Några instanser är tveksamma till förslaget att avskaffa tjänsteförslagsnämnderna, i synnerhet vid anställning av professor, och till att sakkunnigförfarandet endast föreskrivs vid anställning av professor. Flera remissinstanser efterlyser en diskussion om bedömningen av pedagogiska meriter och en precisering av vad begreppet pedagogisk skicklighet står för. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens utgångspunkt är att högskolorna också i fråga om lärarrekrytering skall ges den frihet som kännetecknar regelverket för högskolan. Kraven på rättssäkerhet och offentlig insyn motiverar emellertid vissa generella bestämmelser. Varje högskola skall, såsom föreslås av , reglera förfarandet för anställning av lärare i en anställningsordning. Denna skall utgå från regeringens föreskrifter och fastställas av högskolans styrelse. Beslut om anställning av lärare skall liksom nu fattas av rektor, som dock har möjlighet att delegera besluten, förutom när det gäller anställning av professor. Det ankommer på regeringen att besluta om skyldighet för högskolorna att upprätta en anställningsordning och om grundläggande föreskrifter angående vad som skall gälla vid anställning av lärare. Huvuddragen i dessa föreskrifter redovisas i det följande. Anställningsprofil Det grundläggande vid rekryteringen av en lärare är hur lärosätet definierar det ämnesområde inom vilket läraren skall arbeta. Enligt nuvarande regler skall ämnet bestämmas för anställningen, innan en anställning som professor, lektor, adjunkt eller forskarassistent ledigförklaras. Denna ordning bör gälla även fortsättningsvis. Det är väsentligt att ämnet för en anställning diskuteras ingående så att ämnesbestämningen blir tydlig. För att säkra kvaliteten är det önskvärt att ämnet för en anställning, särskilt vad gäller professor, anges så brett som möjligt så att många sökande anmäler sig. Detta är också ägnat att främja såväl rörligheten mellan högskolorna som jämställdheten. För de olika lärarkategorierna finns vissa alternativa grunder för behörighet (se avsnitten 7.1.1-7.1.3). Innan ett anställningsförfarande påbörjas, skall lärosätet besluta vilka behörighetsgrunder som skall tillämpas för den enskilda anställningen. garanterar att vissa minimikrav ställs på lärarnas kompetens, och de fungerar som ett första urvalsinstrument i anställningsproceduren. I högskoleförordningen anges vissa befordringsgrunder som skall användas vid anställning av lärare. Befordringsgrunderna är det slutliga urvalsinstrumentet och används för att fälla avgörandet mellan behöriga sökande. Regeringen anser att begreppet bedömningsgrund bör användas i stället för befordringsgrund i överensstämmelse med terminologin i lagen om offentlig anställning och anställningsförordningen. Vid varje anställning skall högskolan, liksom fallet är , besluta i vilken grad olika bedömningsgrunder skall tillmätas vikt och vilken avvägning som skall göras mellan dem. Det är självklart att dessa bedömningsgrunder väljs med utgångspunkt i de arbetsuppgifter som skall ingå i anställningen i fråga. Som nämnts tidigare läggs ofta stor vikt vid den vetenskapliga skickligheten, medan den pedagogiska skickligheten tillmäts mindre betydelse. Regeringen anser att denna avvägning inte motsvarar de krav som samhället ställer på högskolan. Högskolan ställs inför allt större pedagogiska utmaningar i takt med att den expanderar och tar emot allt fler studerande. Pedagogisk skicklighet och pedagogiskt utvecklings- och förnyelsearbete blir allt viktigare. Regeringen konstaterar att det finns metoder för värdering av pedagogiska meriter och att i sitt remissyttrande över ställer sig positivt till att spela en aktiv roll när det gäller den fortsatta utvecklingen av sådana metoder. Enligt regeringens mening är det därför väsentligt att större vikt än läggs vid den pedagogiska skickligheten. Regeringen anser således, liksom utredningen, att högskolorna skall besluta om en anställningsprofil, innan ett anställningsförfarande inleds. I anställningsprofilen skall anges ämnesområdet för anställningen, de behörighetsgrunder som skall krävas och den avvägning som skall göras mellan bedömningsgrunderna. Bedömningsgrunder Som bedömningsgrunder vid anställning av lärare gäller graden av skicklighet i olika avseenden. I avsnitt 7.1.2 har regeringen föreslagit att annan yrkesskicklighet skall införas som en ny behörighetsgrund för anställning som lektor och att en adjunkt som visat särskild skicklighet avseende ledning, utveckling eller samverkan skall anställas som lektor. För att dessa nya behörighetsgrunder skall kunna värderas, anser regeringen, liksom utredningen, att även graden av annan yrkesskicklighet liksom graden av skicklighet avseende ledning respektive utveckling av högskolans verksamhet och förmåga att i övrigt samverka med samhällslivet utanför högskolan bör införas som bedömningsgrunder. I övrigt gäller beträffande bedömningsgrunder vid anställning bestämmelserna i lagen om offentlig anställning och i anställnings- förordningen. I jämställdhetslagen och i högskoleförordningen finns bestämmelser om möjlighet till positiv särbehandling vid anställning som ett led i strävan att främja jämställdhet i arbetslivet. Regeringen har i avsnitt 7.1.3 gjort bedömningen att anställning som nordisk respektive utländsk lektor bör avskaffas. Arbetsuppgifter som utförts av en sådan lärare kan i stället skötas inom ramen för anställning som lektor eller adjunkt. Regeringen vill påminna om att det för behörighet som nordisk respektive utländsk lektor bl.a. krävs att sökanden har det språk i vilket undervisning skall meddelas som sitt modersmål. Det bör vara möjligt att beakta denna typ av kunskaper, när sådan annan skicklighet som är av betydelse för att fullgöra anställningen väl skall värderas. Information om lediga läraranställningar Enligt anställningsförordningen skall en myndighet som avser att anställa en arbetstagare informera om detta på något lämpligt sätt så att de som är intresserade av anställningen kan anmäla det till myndigheten inom . I motsats till anser regeringen att det för högskolans del är viktigt från såväl kvalitets- som rörlighetssynpunkt att information om samtliga lediga läraranställningar ges stor spridning. Därför bör information om alla lediga läraranställningar spridas genom annonsering eller därmed likvärdigt förfarande. Annonseringen bör ske nationellt och, om så anses påkallat, även i utlandet. Undantag från informationsskyldigheten bör gälla när det är fråga om befordran. Med dagens informationsteknik finns ytterligare möjligheter att meddela information. Det kan t.ex. vara lämpligt att information om samtliga lediga läraranställningar läggs ut på högskolornas elektroniska forskningsinformationssystem. Varje högskola bör lägga fast närmare principer för information om lediga läraranställningar i sin anställningsordning. Handläggning av förslag i anställningsärenden Ärenden om förslag till tjänst som professor och lektor handläggs av särskilda tjänsteförslagsnämnder. Regeringens principiella utgångspunkt är emellertid att ledningsorganen inom högskolan har ansvaret i anställningsfrågor på samma sätt som i frågor som rör verksamhetens innehåll, organisation och kvalitet. I linje härmed bör ansvaret för att utarbeta och avge förslag i ärenden om anställning av professor och lektor åvila fakultetsnämnderna (eller motsvarande organ). I enlighet med utredningens förslag bör därför föreskrifterna om särskilda tjänsteförslagsnämnder för beredning av anställningsärenden tas bort. kan dock naturligtvis inrätta de beredningsorgan den finner lämpligt. Regeringen anser vidare att högskolornas sätt att arbeta med rekryteringsfrågor bör kunna bli mer flexibelt. Det är synnerligen angeläget att handläggningstiden i anställningsärenden förkortas. I det följande redovisas de riktlinjer som bör gälla. Vid anställning av en lärare prövas först om de sökande uppfyller behörighetskraven. När det gäller prövning av behörighet för anställning som professor, anser regeringen att lika stort avseende bör fästas vid vetenskaplig och pedagogisk skicklighet. Som tidigare nämnts avser regeringen därför att införa ett förtydligande i högskoleförordningen med denna innebörd (se också avsnitt 7.1.1). När det gäller anställning av professor eller lektor görs därefter en sakkunniggranskning utifrån de bedömningsgrunder som högskolan har beslutat skall gälla för anställningen. Minst två sakkunniga skall anlitas. Regeringen vill understryka vikten av att de pedagogiska meriterna underkastas en allsidig och kvalitativ bedömning, t.ex. genom anlitande av pedagogiskt sakkunniga.