prop · GK03116 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att även om den kontroll som främst Alkoholinspektionen utövar över alla med partihandeltillstånd minskar risken för stölder m.m. så säkerställer inte kontrollen att skatt betalas för varor som försvunnit från skatteupplag genom stöld eller dylikt. När det gäller frågan om säkerhetens storlek utgör möjligheten till jämkning en garanti för att upplagshavare inte avkrävs en mer omfattande säkerhet för tillverkning m.m. än vad som kan anses nödvändigt i det enskilda fallet. har också synpunkter på att registrerade varumottagare och skatterepresentanter föreslås kunna få sina säkerhetsbelopp jämkade. Föreningen anser att nämnda aktörers situation kan jämföras med en upplagshavare som transporterar obeskattade varor. Den säkerhet som upplagshavare skall ställa för transporter av obeskattade varor omfattas inte av bestämmelsen om jämkning, vilket enligt föreningen innebär en snedvridning av konkurrensen. Registrerade varumottagares och skatterepresentanters hantering av skattepliktiga varor är i princip begränsad till varor för vilka skattskyldighet redan inträtt. Regeringen anser därför att risken för skattebortfall i samband med att nämnda aktörer hanterar skattepliktiga varor är betydligt lägre än motsvarande risk i samband med transporter av obeskattade varor. Det bör dessutom nämnas att cirkulationsdirkektivet ger de enskilda medlemsstaterna större utrymme att själva utforma kraven på säkerhet när det gäller registrerade varumottagare och skatterepresentanter än vad som är fallet i fråga om transporter av obeskattade varor. Mot bakgrund av nu angivna förhållanden anser regeringen att det inte är lämpligt att låta bestämmelsen om jämkning även omfatta den säkerhet som upplagshavare skall ställa i samband med transporter av obeskattade varor. Risken för skattebortfall i samband med att upplagshavare förbrukar eller återförsäljer metan får bedömas som förhållandevis liten. Någon generell skyldighet att ställa säkerhet i dessa fall bör därför inte införas. Av samma skäl kan den möjlighet som finns för beskattningsmyndigheten att kräva att säkerhet ställs i samband med återförsäljning eller förbrukning av metan slopas. Som framgått av redogörelsen ovan är upplagshavare skyldiga att ställa säkerhet i samband med transport av obeskattade varor. Säkerheten skall i princip omfatta all skatt på samtliga transporter. Det är dock inte möjligt av praktiska skäl att kräva säkerhet för varje transport av obeskattade varor. har inte heller krävt att säkerhet skall ställas för varje enskild transport utan i stället beräknat säkerheten utifrån vissa schablonbelopp. För att undanröja eventuella oklarheter bör det anges i lag hur stor säkerhet som upplagshavarna skall ställa för transporterna och hur denna skall beräknas. I enlighet med vad som sagts bör storleken av säkerheten beräknas enligt en schablonregel. anser att säkerhetsbeloppet är för högt. Regeringen vill med anledning därav påpeka att enligt cirkulationsdirektivet skall säkerheten för transporter av obeskattade varor täcka de risker som är förknippade med sådana transporter. Mot den bakgrunden kan den föreslagna nivån på säkerheten inte anses för hög. gäller att registrerade varumottagare och skatterepresentanter skall ställa säkerhet i enlighet med vad beskattningsmyndigheten bestämmer. Även i dessa fall bör det framgå av lagen hur stor säkerhet som skall ställas. En bestämmelse av sådan innebörd bör därför införas. I likhet med de fall som behandlats tidigare är det av praktiska skäl lämpligt att beräkna storleken av säkerheten enligt en schablonregel. Grunderna för denna beräkning skall anges i lag. bör ges möjlighet att sätta ned säkerhetsbelopp som beräknats för registrerade varumottagare och skatterepresentanter. Regler om i vilken form säkerhet skall ställas bör framgå av tillämp- ningsföreskrifter. I förordningarna till lagarna om skatt på alkohol, tobak och energi har bemyndigats att meddela sådana föreskrifter om ställande av säkerhet. Förslagen föranleder ändringar i 11, 13, 15 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 10, 12, 14 och 35 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt och 4 kap. 4, 6, och 8 §§ samt 12 kap 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Vidare införs en ny bestämmelse i respektive lag. Ändringarna föreslås träda i kraft . 7 Omorganisationen av exekutionsväsendet ändrades myndighetsindelningen inom exekutionsväsendet på det sättet att det i stället för de dittillsvarande 24 kronofogdemyndigheterna, en i varje län, bildades tio nya myndigheter. För de nya myndigheternas geografiska verksamhetsområden valdes beteckningen region. Efter förslag av regeringen budgetproposition (prop. 1996/97:1, utg. omr. 4) har ordet län i olika böjningsformer bytts ut mot region i motsvarande böjningsform i de lagar där det även krävts andra ändringar med anledning av omorganisationen. I budgetpropositionen påpekade regeringen att sådant utbyte av ord behövde göras i ytterligare ett antal lagar, men gjorde bedömningen att detta kunde anstå något. Regeringen lägger nu fram förslag till återstående ändringar av detta slag. Förslagen gäller lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, växellagen (1932:130), checklagen (1932:131), lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittnings- rätt, aktiebolagslagen (1975:1385), lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, skatteregisterlagen (1980:343), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, bostadsrättslagen (1991:614) och skuldsaneringslagen (1994:334). Enligt regeringens mening torde förslagen om ändringar i skatteregisterlagen komma att innebära att befintliga resurser för skattekontroll kan utnyttjas effektivare. Förslagen medför däremot inte några beaktansvärda kostnader. De kostnader som eventuellt kan uppkomma för registrering och inhämtande av uppgifter får bestridas inom befintliga anslag. Föreslagna ändringar i lagarna om skatt på alkohol, tobak och energi samt i lagen om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen förväntas leda till endast en marginell ökning av arbetsbelastningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Övriga förslag innebär inte några ökade kostnader. 9.1 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 7 § I punkt 1 har införts bestämmelser om att uppgifter om företagsledare i fåmansföretag skall få tas in i skatteregistret. Det är i första hand den uppgift som den enskilde själv lämnar i deklarationer eller i en anmälan om registrering för t.ex. mervärdesskatt som registreras. Även uppgift om företagsledare som inte är bosatta i landet får registreras om uppgift om denne har lämnats. I punkt 19 har tagits in en bestämmelse om att trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd skall få registreras i skatteregistret (se avsnitt 4.2.2). I fyra nya punkter, 25-28, har tagits in bestämmelser om vilka uppgifter från (), Alkohol-inspektionen, länsarbetsnämnderna och som skall få tas in i registret. Uppgifterna i punkt 25 skall hämtas från PRV. I fråga om styrelseledamöter, verkställande direktör, revisor och firmatecknare får de identi- fikationsuppgifter registreras som behövs. Även tidpunkten för när en ändring av uppdraget ägt rum får registreras. En person som inte är bosatt här i landet kan vara t.ex. styrelseledamot i ett bolag. Även dessa personer skall få registeras med stöd av denna bestämmelse. Saknar personen i fråga personnummer får i stället ett särskilt registreringsnummer registreras. Motiven till bestämmelsen finns i avsnitt 4.2.3. Enligt alkohollagen (1994:1738) kan Alkoholinspektionen utfärda tillverkningstillstånd, partihandelstillstånd och inköpstillstånd. Kommunerna utfärdar tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl. Alkoholinspektionen registrerar dessa tillstånd. I punkt 26 har tagits in en bestämmelse som innebär att dessa tillstånd skall få registreras i skatteregistret. Även uppgift om omsättning som restauranger lämnar i de s.k. restaurangrapporterna skall få registreras (se avsnitt 4.2.4). Punkt 27 omfattar uppgifter som hämtas från länsarbetsnämnderna (se avsnitt 4.2.5). De uppgifter som avses är olika stöd och bidrag som utbetalas till arbetsgivare som anställer arbetslösa, t.ex. rekryteringsstöd, vikariatstöd och lönebidrag. Även uppgifter om starta-eget-bidrag som en enskild fått skall få registreras. Stöd som utgår till arbetsgivare kan variera. Om nya stödformer införs kan det finnas skäl för att även dessa uppgifter skall få registreras. I paragrafen regleras därför inte vilka stöd och bidrag som skall få registreras. Innehållet begränsas i stället genom att länsarbetsnämnderna endast får lämna ut vissa uppgifter. I punkt 28 har tagits in bestämmelser om vilka uppgifter från tullde- klarationer som skall få registreras. Vid import från länder utanför EU fastställer tullmyndigheterna tull m.m. samt debiterar mervärdesskatt. 10 § Ändringen i andra stycket innebär att samtliga skattemyndigheter får ha terminalåtkomst till de uppgifter från PRV som enligt 7 § punkt 25 skall tas in i registret. Vidare skall revisorer inför och vid revision kunna få terminalåtkomst till uppgifter om skattskyldiga i andra län. Detta för att revisorer vid revision av ett företag även skall kunna få tillgång via terminal till uppgifter om delägare som beskattas i annat län än företaget. Begränsningen i terminalåtkomsten försvårar i annat fall utredningen. Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva om vilka uppgifter som en revisor skall få tillgång till. Ändringen i fjärde stycket är föranledda av införandet av en ny myn- dighetsindelning inom exekutionsväsendet (se avsnitt 7). 19 § I ett nytt tredje stycke har tagits in bestämmelser om när de uppgifter som hämtats in från , Alkoholinspektionen, länsarbetsnämnderna och skall gallras. Uppgifter från PRV gallras enligt nuvarande regler. Något skäl för att ha kortare gallringstid för dessa uppgifter finns inte (se avsnitt 4.4). 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1344) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 7 § I fråga om ändringarna i punkt 1 och 19 samt punkterna 25-28 se kommentaren under avsnitt 9.1. Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön kan en arbetsgivare hos försäkra sig mot kostnader för sjuklön till anställda, s.k. företagarförsäkring. Bestämmelser om att uppgifter avseende företagarförsäkring skall få registreras i skatteregistret har tagits in i en ny punkt 29. I denna punkt har även tagits in en bestämmelse om att uppgift om sjukpenninggrundande inkomst får registreras (se avsnitt 4.2.7). Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 19 § Se kommentaren till 19 § under avsnitt 9.1. 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister 17 § I paragrafen har tagits in en bestämmelse om att regeringen får föreskriva att uppgifter om arbetsmarknadspolitiska åtgärder får lämnas ut till och skattemyndigheterna på medium för automatisk databehandling. Uppgifterna får användas för beskattningsändamål. De uppgifter som avses är beslut om rekryterings-, vikariat- och utbildningsstöd samt lönebidrag. Vidare avses uppgift om starta-eget-bidrag få lämnas ut. Även utbetalade belopp och datum då beloppet utbetaldes skall få lämnas ut. Såväl ändamålet för utlämnandet som vilka uppgifter som skall lämnas ut skall regleras i förordning. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) punkt 1 Den föreslagna ändringen innebär ett förtydligande av vad som skall anses som sjöinkomst. Ändringen har kommenterats i avsnitt 5. punkt 4 Den föreslagna ändringen innebär ett förtydligande av att skyldigheten att lämna redaruppgifter gäller för fartyg på vilka sjöinkomst uppbärs. 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt 11 § Ändringen i första stycket innebär att det anges i lag hur stor säkerhet som upplagshavarna skall ställa för transporter och hur säkerheten skall beräknas. I andra stycket införs dessutom en generell skyldighet för upplagshavare att ställa säkerhet för betalning av skatten i samband med tillverkning, bearbetning eller lagring. Frågor om godkännande av upplagshavare prövas av beskattningsmyndigheten på särskild ansökan. För att bli godkänd som upplagshavare krävs att sökanden med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig som upplagshavare. I 12 § lagen om tobaksskatt föreskrivs att ett godkännande av upplagshavare får återkallas om förutsättningarna för godkännande inte längre finns. Ett godkännande får också återkallas om ställd säkerhet är godtagbar. I lagrådsremissen uttalade regeringen att frågan om en säkerhet är godtagbar bör prövas i samband med att beskattningsmyndigheten prövar en ansökan om god- kännande av upplagshavare. skall alltså inte behöva fatta något särskilt beslut om säkerhet. Eftersom en säkerhet som inte är godtagbar utgör grund för återkallelse av godkännande som upplagshavare skall självfallet inte ansökningar som är bristfälliga härvidlag bifallas. Det innebär att om beskattningsmyndigheten vid prövningen av en ansökan om godkännande av upplagshavare bedömer att säkerheten inte är godtagbar bör myndigheten avslå ansökan eller i vart fall inte bifalla ansökan förrän en godtagbar säkerhet ställts. Lagrådet har yttrat att den ovan beskrivna ordningen i och för sig förefaller praktisk i många fall men har påpekat att det varken av förevarande paragraf eller av 9 §, som behandlar förutsättningarna för godkännande av upplagshavare, kan utläsas någon skyldighet för den som ansöker om godkännande som upplagshavare att redan i det ärendet ställa säkerhet. Med hänsyn till detta anser Lagrådet att det inte synes finnas någon grund för beskattningsmyndigheten att i alla lägen göra det till en förutsättning för beslut om godkännande att säkerhet har ställts. Regeringen instämmer i vad Lagrådet yttrat. Det föreligger således inte något generellt krav på ställande av säkerhet vid godkännande av upplagshavare. I vilka lägen beskattningsmyndigheten bör kräva att säkerhet ställts får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. När det gäller redan godkända upplagshavare kommer det däremot att bli nödvändigt för beskattningsmyndigheten att fatta särskilda beslut om säkerhet. Om dessa upplagshavare inte kan prestera en godtagbar säkerhet bör beskattningsmyndigheten väcka frågan om återkallelse av godkännande som upplagshavare. 13 § Ändringen innebär att det införs en skyldighet för registrerade varumottagare att ställa säkerhet för betalning av skatten på varor som de tar emot. Denna skyldighet preciseras i paragrafen genom att det anges hur stor säkerhet som skall ställas och hur denna skall beräknas. prövar ansökningar om registrering som varumottagare. De bestämmelser som gäller vid återkallelse av godkännanden som upplagshavare skall även tillämpas på registrerade varumottagare. Vad som sägs i kommentaren till 11 § om hur frågor om säkerhet bör hanteras av beskattningsmyndigheten är även relevant när det gäller registrerade varumottagare. 15 § Ändringen innebär att det införs en skyldighet för skatterepresentanter att ställa säkerhet för betalning av skatten på varor för vilka de är skattskyldiga. Denna skyldighet preciseras i paragrafen genom att det anges hur stor säkerhet som skall ställas och hur denna skall beräknas. En skatterepresentant skall godkännas av beskattningsmyndigheten. De bestämmelser som gäller vid återkallelse av godkännanden som upplagshavare skall även tillämpas på skatterepresentanter. Vad som sägs i kommentaren till 11 § om hur frågor om säkerhet bör hanteras av beskattningsmyndigheten är även relevant när det gäller skatterepresentanter. 15 a § I paragrafen regleras möjligheten att jämka säkerhetsbelopp. Med andra särskilda omständigheter förstås vad gäller upplagshavare bl.a. förhållandena vid skatteupplaget. Om t.ex. risken för stöld eller svinn bedöms som liten kan det utgöra skäl för att jämka säkerhetsbeloppet. Jämkning bör även kunna komma i fråga för upplagshavare som nästan enbart säljer varor som skall användas för skattefria ändamål. Syftet med att kräva säkerhet för betalning av skatt i samband med tillverkning m.m. är att säkerställa att skatt kan betalas för varor som försvunnit från skatteupplaget genom stöld eller dylikt. Upplagshavare med goda ekonomiska förhållanden bör därför kunna få säkerhetsbeloppet jämkat. Bedömningen av en upplagshavares ekonomiska förhållanden bör koncentreras på om upplagshavarens ekonomiska situation är sådan att det regelmässigt finns utrymme för att betala skatt till följd av stölder m.m. Därvid bör man utgå ifrån vad som är normalt för respektive bransch vad gäller stölder och dylikt. 35 § Eftersom det införs en bestämmelse om jämkning av säkerhetsbelopp ändras punkt 3 så att lydelsen även täcker sådana beslut. Dessutom ändras punkt 4 på så sätt att även beslut om återbetalning enligt 31 a § skall överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt 10 § Se kommentaren till 11 § tobaksskattelagen. 12 § Se kommentaren till 13 § tobaksskattelagen. 14 § Se kommentaren till 15 § tobaksskattelagen 14 a § Se kommentaren till 15 a § tobaksskattelagen. 35 § Se kommentaren till 35 § tobaksskattelagen. 9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 4 kap. 4 § För att samla samtliga bestämmelser om jämkning av säkerhetsbelopp i en paragraf flyttas sista stycket till den nya paragrafen 4 kap. 8 a §. I övrigt se kommentaren till 11 § tobaksskattelagen. 4 kap. 6 § Se kommentaren till 13 § tobakskattelagen. 4 kap. 8 § Se kommentaren till 15 § tobaksskattelagen. 4 kap 8 a § Se kommentaren till 4 kap 4 § och 15 a § tobaksskattelagen. 12 kap 1 § Eftersom det införs en bestämmelse om jämkning av säkerhetsbelopp ändras punkt 5 så att lydelsen även täcker sådana beslut. Paragrafen föreslås även ändrad i prop. 1996/97:29. 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen 8 § I paragrafen görs en teknisk justering av innebörd att även beslut om särskild avgift skall fattas för beskattningsmyndighetens räkning. 10 § Ett nytt andra stycke införs för att klargöra att beskattningsmyndigheten skall vara enskildas motpart i allmän förvaltningsdomstol. 9.9 Förslagen till lagändringar under avsnitt 2.9-2.19 Ändringarna är föranledda av införandet av en ny myndighetsindelning inom exekutionsväsendet (se avsnitt 7). Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över promemoria Förslag till ändringar i skatteregisterlagen (1980:343) Efter remiss har yttranden över förslag avgivits av ombudsmän (), Justitiekanslern, i , Länsrätten i , Datainspektionen, Riksåklagaren, , , Patent- och registre- ringsverket,, , Statskontoret, Alkoholin- spektionen, , Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), , , och (). Riksåklagaren har bifogat yttranden som han hämtat in från Åklagar- myndigheterna i och och Statsåklagaren för speciella mål. Föreningen auktoriserade revisorer har avstått från att yttra sig. 1 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7, 10 och 19 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §2 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. Sådana uppgifter om 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 a mom. tredje enligt 3 § 12 a mom. tredje stycket lagen (1947:576) om stycket lagen (1947:576) statlig inkomstskatt skall om statlig inkomstskatt behandlas som fåmansföretag, skall behandlas som fåmansägt handelsbolag och fåmansföretag, fåmansägt dotterföretag som avses i 2 handelsbolag och kap. 16 § lagen (1990:325) dotterföretag som avses i 2 om självdeklaration och kap. 16 § lagen (1990:325) kontrolluppgifter. om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgift om företagsledare i dessa företag. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär- desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen (1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt- ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-kallelse av skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter, mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt, dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kon-trolluppgifter. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-myndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig- hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxerings-lagen, 17 kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.