prop · GK03108 · 1997-01-01 00:00:00 — Beträffande läns valkrets och läns valkrets blir det med vårt förslag aktuellt med en förändring av utformningen av valkretsarna. Eftersom och kommuner indelningsmässigt kommer att flyttas från till bör en viss förändring göras i valkretsarnas utformning. Detta innebär att och inte kommer att finnas med i uppräkningen av kommuner i läns östra valkrets, utan kommer i stället att ingå i läns valkrets. En sådan förändring får, till skillnad från vad som var fallet vid den nya länsindelningen i län, betydelse också för möjligheten till att uppnå ett proportionellt valresultat i landet som helhet. Förslaget innebär följder såväl för fördelningen av de fasta valkretsmandaten som för mandatfördelningen mellan partierna. Fördelningen av fasta valkretsmandat grundar sig på antalet röstberättigade i valkretsen året före valåret. Fördelningen av fasta valkretsmandat förändras genom att de ca 12 500 röstberättigade i och kommuner skulle utgöra underlag för läns valkrets i stället för läns östra valkrets. Till fördelningen kan beräkningarna komma att påverkas också genom att utlandssvenskar tas med i underlaget samt eventuella folkomflyttningar. har utifrån antalet röstberättigade vid riksdagsvalet gjort beräkningar av konsekvenserna av den föreslagna förändringen. Vad gäller antalet fasta valkretsmandat överförs ett mandat till Jönköpingsvalkretsen som erhåller sammanlagt tolv fasta mandat. Detta sker på bekostnad av den föreslagna läns östra valkrets som erhåller nio mandat mot dagens tio. Nomineringsrätts- och valkretskommittén diskuterade i betänkandet Vissa valfrågor (SOU 1995:143), mot bakgrund av omfattande beräkningar, valkretsarnas betydelse för möjligheten att uppnå ett proportionellt valresultat mellan partierna i landet som helhet. Kommittén konstaterade att valsystemet är känsligt för förändringar av valkretsarnas utformning. Mandatfördelningen mellan partierna skulle också komma att förändras genom förslaget. Av beräkning utifrån valresultat framgår att fördelningen av mandat skulle förändras på så sätt att vissa partier tappar ett mandat i en viss valkrets. Det mandat ett sådant parti tappar tar partiet emellertid igen i en annan valkrets. Den proportionella riksfördelningen som valsystemet bygger på skulle således inte förändras av den föreslagna förändringen. Den här föreslagna överföringen av två kommuner till en ny valkrets, framstår vara av så begränsad omfattning att det förefaller osannolikt att den skall påverka möjligheten till ett proportionellt valresultat i förhållande till dagens valkretsutformning. Enligt regeringens mening bör därför de föreslagna förändringarna av valkretsarna vid val till genomföras. Enligt 12 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen skall det för länen utses jurymän som skall medverka i tryckfrihetsmål. För varje län skall det utses ett visst antal jurymän. När nu tre län läggs samman kommer det att få konsekvenser för det antal jurymän som skall finnas i området. Det motsvarande gäller för det nya län. Frågan om det därför är befogat med en specialreglering för och län är föremål för utredning i och kommer att behandlas i ett annat sammanhang. 8 Den fortsatta handläggningen Regeringen beslutar om direktiv för den organisationskommitté som skall förbereda och genomföra bildandet av den nya i . I uppdraget ingår bl.a. att lämna budgetunderlag för enligt de ramar som direktiven anger. Regeringen gjorde i propositionen 1995/96:38 om länsindelningen i och m.m. (s. 8) bedömningen att det är möjligt att spara genom en sammanläggning av länsstyrelserna i och , samt . Regeringen har tidigare redovisat den särskilde utredarens analys av konsekvenserna för länsstyrelsernas verksamhet av besparingar på olika nivåer. Enligt utredaren går det inte att bygga upp en ny organisation med en besparing på utan att det medför påtagliga men för möjligheterna att bedriva verksamheten effektivt i enlighet med statsmakternas intentioner. Regeringen anser det befogat att en sammanläggning av länsstyrelserna sker på ett sådant sätt att en besparing på uppnås. Besparingskravet ges emellertid inledningvis en mindre omfattning. För detta talar bl.a. erfaren- heterna från sammanläggningen i . I årets budgetproposition återkommer vi till med förslag till anslag till länsstyrelserna för . Det strukturella omdaningsarbetet i aktualiserar också organisa- tionen av verksamheten för offentliga organ i de berörda länen. Detta gäller vid sidan av länsstyrelserna t.ex. skatteförvaltningen, kronofogdemyndigheterna, länsrätterna, de allmänna försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna. I rapporten från utredningen om ett nytt västsvenskt län redovisas överväganden som syftar till att uppnå en god inomregional balans i det nya länet. Regeringen redovisade i propositionen 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindelningen i m.m. sin principiella syn i fråga om verksamhetsområden för övriga regionala offentliga organ vid en sammanläggning av län. Den grundläggande utgångspunkten är att en förändrad länsindelning också bör komma till uttryck i en motsvarande justering av verksamhetsområdena för offentliga organ med länet som indelningsgrund. Särskilda överväganden måste därför göras beträffande dessa organs framtida verksamhetsområden med beaktande av uttryckta meningar inom det blivande länet. I flertalet fall är den regionala offentliga verksamhetens koppling till län- sindelningen förordningsreglerad. Ett antal justeringar i förordningar blir följaktligen nödvändiga. När det gäller bl.a. länsrätterna och skattemyndigheterna regleras den regionala indelningen i lag. Som regeringen tidigare framhållit beträffande pågår överväganden om den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet liksom i fråga om skatteförvaltningens organisation. Beträffande dessa myndigheter går det därför inte att i detta sammanhang ta ställning till frågan om den regionala indelningen. Regeringen avser att återkomma till med förslag till ändringar i de berörda lagarna. En särskild utredare har tillkallats för att ta fram det beslutsunderlag som erfordras för att genomföra en sammanslagning av de fyra försäkringskassorna till en gemensam allmän försäkringskassa i (dir. 1996:118). Utredaren skall vidare, med beaktande av förslaget från utredningen om den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län, lämna förslag om bl.a. lokaliseringen av den nya centralkontor m.m. 9.1 Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för Förslaget har utformats med lagen (1996:945) om sammanläggningsdelegerade för läns landsting som förebild. För den närmare innebörden av bestämmelserna i förslaget hänvisas till propositionen 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindelningen i m.m. (s. 48-61). De bestämmelser som skiljer sig från lagen om sammanläggningsdelegerade för läns landsting kommenteras här. 2 § Paragrafen innebär att de nuvarande landstingen består oförändrade fram till . För och kommuners del betyder det att kommunerna fortfarande ingår i trots att de indelningsmässigt hör till . 4 § andra stycket Med hänsyn till de uppgifter som ordföranden i fullmäktige i har enligt 13 § är det nödvändigt med en bestämmelse i 4 § om att denne skall underrättas om utgången av valen. 5 § I 5 § regleras antalet delegerade och ersättare. Antalet samt fördelningen mellan , , och har bestämts i enlighet med de berörda parternas gemensamma önskemål. 6 § Av 6 § framgår att endast den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i de berörda landstingen eller i kan väljas till delegerad eller ersättare. Motsvarande begränsning gäller enligt 2 § lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade och är en följd av förskriften i 1 kap. 7 § regeringsformen att beslutanderätten i kommunerna skall utövas av valda församlingar. För att utesluta representanter för och kommuner som ju inte skall ingå i det nya anges dessutom som krav för valbarhet att man är folkbokförd i en kommun inom området för . 12 § Genom paragrafen görs vissa bestämmelser i 8 kap. kommunallagen om den ekonomiska förvaltningen tillämpliga på sammanläggningsdelegerades verksamhet. Det gäller mål för den ekonomiska förvaltningen (1 §), medelsförvaltningen (2-3 b §§), utgiftsbeslut under budgetåret (12 §) samt räkenskapsföring och redovisning (14-23 §§). Sammanläggningsdelegerade förmodas inte ha någon omfattande ekonomisk förvaltning men måste ändå redovisa sina räkenskaper m.m. Sammanläggningsdelegerade skall för sin del avsluta räkenskaperna per . Regeringen har överlämnat propositionen Den kommunala redovisningen till (prop. 1996/97:52). I denna föreslås omfattande ändringar i 8 kap. kommunallagen och en ny lag om redovisning. Reglerna föreslås träda i kraft . I 14 och 16 §§ i förslaget till lag om ändring i kommunallagen hänvisas till lagen om redovisning som alltså efter i tillämpliga delar kommer att gälla sammanläggningsdelegerades ekonomiska förvaltning. Med hänsyn till att sammanläggningsdelegerade inte förmodas ha någon omfattande ekonomisk förvaltning bör reglerna i lagen om redovisning inte innebära någon större förändring för sammanläggningsdelegerades redovisning. 13 § Ordföranden i fullmäktige i skall ta initiativet till att första sammanträdet kommer till stånd. Att det är denna ordförande som skall ta initiativet har bestämts i samråd med berörda parter. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning 1 § andra stycket Ändringen innebär att försöksverksamheten utökas till att omfatta även Väster- götlands län och att verksamheten skall avslutas liksom i övriga försökslän . Försöket i inleds , då det nya bildas. Vad gäller rätt att utträda ur försöksverksamheten gäller detsamma som för övriga län (prop. 1996/97:36 s. 65). 2 § Ändringen i första stycket punkt 2 föranleds av att regeringen planerar att upphäva förordningen (1991:1809) om rikstäckande väghållningsplan, regionala väghållningsplaner och planer för länstrafikanläggningar som kommer att ersättas av en ny förordning. Ändringen innebär dock inte någon ändring i sak. De befogenheter som överförs är de som anges i prop. 1996/97:36 s. 66. Av andra stycket följer att försöket i har samma innehåll som i övriga försökslän med undantag för punkten 3, befogenheten att besluta om fördelning av vissa statsbidrag till regionala kulturinstitutioner. Uppgiftsöverföringen sker , då det nya bildas. 3 § I paragrafens fjärde punkt föreskrivs att det regionala självstyrelseorganet i är . 4 § Ändringen innebär att rätten att benämna fullmäktigeförsamlingen region- fullmäktige och styrelsen omfattar även . Rapporten västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar Utredningen om den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län Ett nytt västsvenskt län skall bildas enligt regeringens förslag och mening, men slutliga beslut fattas först . Ett nytt västsvenskt landsting skulle träda i funktion . Den närmare utformningen av det nya länet har ifrågasatts. Därför har jag fått regeringens uppdrag att klarlägga den geografiska utformningen av det nya västsvenska länet. Jag har också fått i uppdrag att ge förslag till lokalisering av regional offentlig förvaltning och residensstad i det nya länet. Länsfrågorna i har utretts . Det har resulterat i en rad betänkanden och rapporter, och det material som finns är omfattande och gediget. Jag har därför inte sett det som min uppgift att utreda ännu mer, utan för mig har det varit ett genomförandeuppdrag. Metoden har varit att samtala med alla intressenter, lyssna och förankra. Det finns nu en mycket stor uppslutning kring de förslag jag lägger, och jag bedömer att förslaget som helhet kan genomföras i stor enighet. Jag vill dock framhålla att enigheten inte är total i alla frågor. När det gäller den geografiska utformningen föreslår jag att det nya västsvenska länet bildas av alla kommunerna i , alla kommunerna i och alla kommunerna i - utom och som övergår till . Ett nytt västsvenskt län kommer då att bestå av 49 kommuner och närmare 1,5 miljoner invånare. Befolkningsmässigt blir det näst största län. Beträffande lokalisering av regional offentlig förvaltning föreslår jag följande: Residensstad blir med vissa lokala funktioner i . Huvudort för blir också med samtliga i . blir också huvudort för med lantbruks- och veterinärverksamhet i . Hur verksamheten fördelas och organiseras framgår av den särskilda utredningen om en ny länsstyrelseorganisation. Länspolismästaren lokaliseras till . Länsrätten lokaliseras till tre orter - , och . ledningfunktion lokaliseras till . ledningsfunktion lokaliseras till . ledningsfunktion lokaliseras till . ledningfunktion lokaliseras till . ledningsfunktion lokaliseras till . Länsverksamhet skall också finnas i . Länsverksamheten skall finnas också i och . Eventuella tillkommande regionfull- mäktigefunktioner bör knytas till i . Länstrafiken som trafikhuvudman lokaliseras till . Uppdraget till mig när det gäller geografin är i sammanfattning att ta upp överläggningar med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra berörda parter i och , samt i syfte att kartlägga den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län. När det gäller lokaliseringarna är uppdraget att utarbeta ett underlag om lokalisering av regional offentlig förvaltning i ett nytt västsvenskt län och lämna förslag till val av residensstad. Det gäller den förvaltning som skall bedrivas av den nya , den framtida västsvenska landstingsorgan- isationen och andra regionala offentliga organ. Även här innefattar uppdraget samråd med företrädare för de berörda parter. Samråd skall ske med den särskilde utredaren som har fått i uppdrag att beskriva hur en ny länsstyrelseorganisation i bör se ut. Organisationsfrågor, arbetsrättsliga frågor och andra personalfrågor faller utanför mitt uppdrag liksom förändringar som kan behövas i förordningar, instruktioner och lagar. har varit föremål för en rad utredningar och frågan har behandlats i regeringen och . Jag har haft följande som underlag: - - län och samverkan 1991-12- 04. - betänkande SOU 1992:63 Regionala roller. - betänkande SOU 1992:66 Region i utveckling. - Regionberedningens betänkande SOU 1993:97 och Skåneregioner i förändring. - Remissammanställning DS 1994:110. - Arbetsmaterial Västsverigefrågan. - Regionberedningens slutbetänkande SOU 1995:27 Regional framtid. - Regeringens proposition 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. - betänkande 1995/96:BoU 9 Länsindelningen i och . - Bilagor SOU 1995:27. - Lokalisering av offentlig förvaltning i län rapport . - Regeringens proposition 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindelningen i m.m. - Regeringens proposition 1996/97 Den regionala samhällsorganisationen. Västsverige-frågan är grundligt utredd, som framgår av ovanstående samman- ställning. Mitt uppdrag har därför inte varit så mycket att utreda utan mer att se som ett genomförandeuppdrag. Metoden har varit att samtala, lyssna och förankra. Jag har haft ungefär 150 noterade överläggningar eller kontakter med berörda parter alltifrån konferenser med många kommuner och föredragningar inför fullmäktigeförsamlingar till telefonsamtal med någon företrädare. Kontakter har förevarit med berörda departement och/eller centrala verk, länsstyrelserna, angränsande statliga utredningar, landstingen, kommunerna, kommunernas länsförbund, försäkringskassorna, länstrafiken, de politiska partierna och en rad organisationer. De förslag jag här lägger har en mycket bred förankring. Med tanke på att det är så många frågor och så många berörda parter är det naturligt att det finns avvikande uppfattningar på sina håll. Detta redovisas i avsnitten Den geografiska utformningen och Lokalisering av regional offentlig förvaltning. Min bedömning är att förslaget som helhet, både när det gäller geografin och lokaliseringarna, kan genomföras i stor enighet. Från bakgrunden till uppdraget om den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län bör nämnas att regeringen i propositionen om länsindelningen i och konstaterar att det finns en bred uppslutning kring en ändrad länsindelning i . Inriktningen bör vara att och , samt läggs samman. Eftersom den närmare utformningen av ett nytt västsvenskt län har satts i fråga, måste den framtida länstillhörigheten för vissa enskilda kommuner i gränsområdena övervägas närmare. () har också uttalat sig för att ett västsvenskt län skall bildas. "Att så bör ske är även utskottets mening." Efter ingående överläggningar med kommunerna, landstingen och länsstyrelserna och kontakter med andra berörda gör jag den bedömningen att ett nytt västsvenskt län kan bildas . I det nya länet ingår , och utom kommunerna , som går till . Det nya västsvenska länet kommer därmed att bestå av 49 kommuner och närmare 1,5 miljoner invånare. Det är av landets yta och av befolkningen, vilket gör det till vårt näst största län befolkningsmässigt. Drygt hälften av det nya länets invånare bor i Göteborgs-regionen.Vid sidan av denna finns tre större befolkningscentra med vardera 150-200 000 invånare. Det är , centrala och . I den särskilda utredningen om en ny länsstyrelseorganisation beskrivs de tre ingående länen och det nya länet i kapitel 2. Där behandlas geografin, den regionala strukturen, pendlingen, att det nya länet blir överlägset största industrilän, de starka areella näringarna, tjänstesektorn, utbildningen, transporterna, arbetslösheten, kulturarvet, naturen, miljön och mycket annat. Föjande karta över de tre länen är hämtad från utredningen om läns- styrelseorganisationen. Kommunernas och landstingens ståndpunkter För att ta reda på kommunernas och landstingens ståndpunkter i frågan om den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län har jag haft ingående överläggningar med dem. Vi enades om att nedanstående ståndpunkter skulle redovisas - . har därefter flera av de kommuner i , som enligt juniredovisningen är emot att ingå i ett nytt västsvenskt län, anpassat sin inställning till att de räknar med att det nya länet blir av, och då är det lika bra att vara med på ett konstruktivt sätt. Den partipolitiska processen i har också verkat i den riktningen. Samtliga kommuner (15) och i : Alla vill ha ett nytt västsvenskt län. Det är bra om också är med, men får inte hindra ett nytt västsvenskt län. Samtliga kommuner (19) och i , men med särskilda uttalanden av åtta kommuner enligt nedan: Kommunerna och är positiva till ett nytt västsvenskt län och betonar att det är viktigt att det genomförs. : I är det enighet om att ett västsvenskt län bör bildas där skall ingå. Kommunen hänvisar till en särskild skrivelse och betonar vikten av öppen gräns mot . Man trycker också på länsindelningens betydelse för att garantera en utveckling i regionen. : I remissyttrandet framhåller att länsindelningen borde ha gällt hela landet. När det nu blir ett västsvenskt län är det naturligt för att ingå i det nya länet. är positiv till att det bildas ett västsvenskt län och det är angeläget att i princip hela ingår i det nya länet. Detta för att ingen enskild del av regionen skall få en alltför dominerande ställning. Kommunen vill också framhålla att det är viktigt med samarbete även över länsgränsen. : är mycket tveksam till en storlänskonstruktion. Uppgiftsfördelningen - centralt/regionalt/lokalt - skulle också ha lösts först. En förutsättning för att skall kunna ändra sin inställning i länsindelningsfrågan är att och Dalslandskommunerna känner sig tillgodosedda i lokaliseringshänseende. I övrigt hänvisas till kommunens remissyttrande (KF ). , , , och : Uppgiftsfördelningen centralt/regionalt/lokalt skall ut först. Kommunerna är dock klart för att vara med i ett nytt västsvenskt län och vill ta en aktiv roll i utvecklingen/utformningen av det nya länet. Kommunerna ser gärna att de värmländska kommuner som önskar tillhöra det västsvenska länet också får göra det mot bakgrund av det väl utvecklade samarbete som finns. Det är viktigt med inomregional balans gentemot . I är sex kommuner mycket positiva till att ingå ett nytt västsvenskt län. , , , , och : Hela bör ingå i det nya länet. Frågan får inte falla om ett antal kommuner är emot. Något "Restskaraborg" är inte realistiskt. Det finns inget alternativ till det nya västsvenska länet. Utanförskap för vore olyckligt. Hur skulle det bli då med samarbete i ? : Negativ till det föreslagna västsvenska länet. Uppgiftsfördelningen borde ha varit klar först. borde inte behandlas separat från övriga landet. Om det blir ett västsvenskt län vill man ha folkomröstning om frågan. : Om det blir ett västsvenskt län vill vara med. är inte aktuellt. och : Om upphör som eget län talar det mesta för att och vill tillhöra , men före slutligt ställnings- tagande krävs konsekvensutredningar och eventuellt folkomröstningar - bekostade av staten. , och : De tre kommuner vill ha kvar som eget län. De hänvisar till skrivelse till . Om det blir ett västsvenskt län vill alla tre vara med. uttrycker det som att man känner sig tvingad att vara med. : Grundinställningen är att skall vara kvar. Frågan har behandlats på ett olyckligt sätt. Uppgiftsfördelningen, strukturer och lokaliseringar skulle ha analyserats tidigare. Om det blir ett västsvenskt län, vill ta en aktiv och konstruktiv del i att utveckla det nya länet för att uppnå inomregional balans. Lokaliseringsfrågorna bör lösas i samband med gränsdragningsfrågorna. Alternativet med ett "Restskaraborg" är inte realistiskt. : I är man helt enig om att kommunen skall tillhöra . Hela bör stå utanför ett eventuellt nytt västsvenskt län. Om det blir ett västsvenskt län med , måste få möjlighet att pröva länstillhörighet. måste ha argument för och emot tre alternativ - ett västsvenskt län, och län. Det har stor betydelse vad som lokaliseras till och . En konsekvensutredning om länstillhörighet, som bekostas av staten, samt lokaliseringsfrågorna måste vara klara före beslut om länstillhörighet. och : Kommunerna vill med skärpa framhålla att skall vara kvar intakt. Kommunerna hänvisar till skrivelsen till . : Enligt tidigare remissyttrande bör tillhöra den västsvenska regionen vid en länssammanläggning. En bred majoritet i är också positiv till att det bildas ett västsvenskt län där ingår. Ett alternativ med "Restskaraborg" är orealistiskt. Om inte skulle vara med i ett västsvenskt län, skulle samarbetet i landstingskommunala förbundet brytas. Detta vore djupt olyckligt för sjukvården i länet. Det är också önskvärt att frågorna om lokalisering och inomregional balans blir lösta i samband med beslutet om länsindelningen. En särskild utredning om effekterna för och av ändrad länstill- hörighet har gjorts. Därefter har frågan behandlats i kommunerna. Kommunfullmäktige i beslöt att som viljeyttring i länstill- hörighetsfrågan uttala att kommun bör överföras till samt att en vägledande folkomröstning i ärendet skall genomföras. Kommunfullmäktige i beslöt att meddela regeringens utredningsman att kommun önskar tillhöra om upphör som eget län och att låta genomföra lokal folkomröstning i frågan senare . En särskild utredning har gjorts om framtida länstillhörighet Därefter har frågan behandlats i kommunen. En enig kommunstyrelse förslår kommunfullmäktige att skall tillhöra det nya västsvenska länet, om det blir ett sådant. Motståndet mot storlän kvarstår. Fullmäktige väntas fatta beslut . I avvaktan på beslut av kommunfullmäktige föreslår jag att skall ingå i det nya västsvenska länet. För vill jag fästa uppmärksamheten på att kommunens situation och läge "längst bort" kan kräva särskilt engagemang och stöd från och . Lokalisering av regional offentlig förvaltning Uppdraget är att utarbeta ett underlag om lokalisering av förvaltning som skall bedrivas av den nya , den framtida västsvenska landstings- organisationen och andra regionala offentliga organ. I uppdraget ingår också att lämna förslag till val av residensstad.