prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — KemI:s övergripande uppgift är att arbeta för att minska riskerna för skador på människa och miljö från kemiska ämnen och produkter. KemI skall enligt sin instruktion särskilt - följa utvecklingen i fråga om förekomsten av kemiska produkter och de risker användningen kan medföra, - utöva tillsyn enligt lagen (1985:426) om kemiska produkter (LKP), - pröva frågor om godkännande av bekämpningsmedel och svara för annan förhandsgranskning av kemiska produkter, - föra och utveckla register över kemiska produkter, - utreda, sammanställa och dokumentera verksamheten avseende kemiska produkter och de hälso- och miljörisker sådana produkter kan medföra, - lämna information inom kemikaliekontrollens område, - medverka i det internationella samarbetet på kemikaliekontrollens område. KemI:s verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter som tas in enligt förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel, förordningen (1989:216) om kemikalieavgifter, enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1991:7) om försäljning och användning av biologiska bekämpningsmedel och om genetiskt modifierade organismer (1994:11). Kemikalieavgifter beräknas till för (budgetår 1995/96, 18 mån, ) och för bekämpningsmedelsavgifter till (budgetår 1995/96, 18 mån, ). Intäkter från kemikalieavgifter redovisas på inkomsttiteln 2543. KemI har kommit in med rapporten av kemikalieavgifter, där ett nytt avgifts- och utdebiteringssystem för kemikalieavgifter föreslås. Regeringen kommer fatta beslut om ett nytt avgiftssystem. Under det gångna budgetåret, då en ny generaldirektör tillträtt, har en ny organisationsmodell baserad på projektverksamhet inrättats. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | bör de övergripande målen för perioden /95 - 1997| | ligga fast. Kemikalieinspektionen skall som ansvarig | | förvaltningsmyndighet för kemikaliefrågor verka för att öka | | miljökraven i kemikaliesäkerheten och vara drivande i EU-arbetet| | för miljö och hälsa. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag | | Beräknade avgiftsinkomster | -------------------------------------------------------------------- Kemikalieinspektionens årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Regeringen konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Kemikalieinspektionen. medlemskap i innebär att den dominerande delen av inspektionens verksamhet helt ligger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. EU- medlemskapet har inneburit kraftigt ökade insatser inom områdena klassificering/märkning och förhandsanmälan av nya ämnen. KemI:s insatser bidrar till att för prioriterade kemikaliefrågor uppmärksammas inom EU. KemI deltar aktivt i förhandlingar om ett blivande direktiv för prövning av biocider. KemI har påbörjat utredningen av fyra växtskyddsmedel inom ramen för EU:s registrering av sådana medel enligt Rådets direktiv av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT nr L230 s:1 19.8.91, Celec.nr. kommer även fortsättningsvis inom ramen för programmet för existerande ämnen få rapportörskapet för ett antal prioriterade ämnen, vilket innebär en utvärdering av ämnets miljö- och hälsorisker. KemI:s insatser bör inriktas på att påverka EG och dess lagstiftning i riktning mot den svenska höga skyddsnivån på kemikalie- och bekämpningsmedelsområdet. krävs särskilda insatser av KemI för de ämnen som är föremål för övergångsbestämmelser samt EG:s arbete med bekämpningsmedel. Utöver EU-arbetet behövs särskilda insatser för att driva nationellt riskbegränsningsarbete och egen inspektionsverksamhet. Insatser kommer även att krävas för stöd och vägledning till kommunala insatser inom kemikaliekontrollen och . Regeringen har tagit hänsyn till detta vid medelsberäkningen. Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast i proposition 1993/94:163 Riktlinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället (bet. 1993/94:JoU23, rskr. 1993/94:273) och i regeringens skrivelse 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU - Inriktning och genomförande (bet. 1994/95:JoU23, rskr. 1994/95:424) bör gälla även för . KemI:s arbete med att öka kemikaliesäkerheten till skydd för hälsa och miljö både nationellt och inom EU bör för nästa budgetår i huvudsak bedrivas med samma inriktning som . Regeringen avser att ge Kemikalieinspektionen och i uppdrag att se över möjligheten att överföra Kemikalieinspektionens uppgifter enligt 19-26 §§ förordningen om strategiska produkter till . Översynen bör även omfatta möjligheten att ta ut avgifter av företag för nämnda uppgifter. Anslaget till KemI:s förvaltningskostnader bör ändras från ett obetecknat s.k. 1 000-kronorsanslag till ett ramanslag. Medel motsvarande vad som under innevarande budgetår har beräknats under reservationsanslaget Särskilda projekt, beräknas nu under det nya ramanslaget. beräknar regeringen anslaget till . beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 32 636 1) Reservation 4 311 1995/96 Anslag 54 168 Utgiftsprognos 50 020 därav 1996 42 807 1997 Förslag 41 562 1998 Beräknat 43 062 1999 Beräknat 40 162 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för utgifter för deltagande i vissa internationella organisationer och för internationellt samarbete inom an- svarsområde. Från anslaget betalas kostnader för deltagande i vissa möten inom ramen för internationella miljökonventioner och avtal, möten inom ramen för FN-systemet och inom organisationer såsom , , samt miljösamarbetet i fråga om . Vidare betalas från anslaget vissa kostnader för bilateralt miljösamarbete. miljöfond inrättades genom beslut av generalförsamling för att inom ramen för FN:s miljöprogram () helt eller delvis finansiera kostnaderna för nya miljövårdsinitiativ inom FN:s olika organ. Fondens användning står under överinseende av . årliga bidrag till miljöfonden belastar anslaget. Från anslaget lämnas också bidrag till vissa ideella miljöorganisationers in- ternationella verksamhet. Det internationella miljösamarbetet blir alltmer betydelsefullt och resurskrävande. äger FN:s extra generalförsamling rum som skall följa upp konferensen om miljö och utveckling. Vidare kommer medlemskap i att kräva särskilda resurser. beräknar regeringen medel för de kostnader för bidrag och medlemsavgifter enligt åtaganden inom ramen för internationella miljökonventioner och avtal som för innevarande budgetår anvisats under anslaget A 12. Bidrag enligt internationella miljökonventioner och avtal m.m. Under anslaget beräknas för bidrag till vissa ideella miljöorganisationers internationella verksamhet. Anslaget för beräknas till . Anslaget, som innevarande budgetår är ett reservationsanslag, bör för föras upp som ett ramanslag. beräknas anslaget till och för . 1994/95 Utgift 12 000 1) 1995/96 Anslag 18 000 Utgiftsprognos 18 000 därav 1996 12 000 1997 Förslag 12 000 1998 Beräknat 12 000 1999 Beräknat 12 000 1) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget redovisas utgifterna för statens stöd till internatio- nella miljöinstitut (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultatet av studier och forskning vad gäller värdering och utveckling av miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling. SEI har förutom sitt huvudkontor i tre övriga kontor, ett i , ett i och ett i . SEI har byggt upp en internationellt erkänd verksamhet och utvecklat forsk- ningen inom områden som är relevanta för de globala miljöproblemen. Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a. energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden. SEI har engagerat sig alltmer i miljöfrågor i , främst de baltiska staterna samt i . I betänkandet (SOU 1995:93) Omprövning av statliga åtaganden föreslås att det särskilda organisationsstödet till SEI successivt bör avvecklas. Regeringen delar dock inte utredningens bedömning utan finner, med hänsyn till den stora betydelsen av SEI:s verksamhet, att anslag bör utgå även i fortsättningen. Regeringen beräknar anslaget till . beräknas samma belopp. Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. -------------------------------------------------------------------- | föreslås för verksamhetsområdet , kärnsäkerhet| | m.m. omfattas av en besparing på i enlighet | | med vad som beräknats i budgetpropositionen 1994/95:100. | | kommer och | | att vara engagerade i det arbete | | som följer av industrins genomgång av de svenska | | kärnkraftsreaktorerna. Myndigheterna kommer även att vara | | engagerade i det arbete som pågår för att finna en plats där det| | använda kärnbränslet skall slutförvaras. | | Den internationella granskningen av SKI:s och SSI:s tillsyn på | | kärnenergiområdet kommer att följas upp. | | Myndigheternas arbete med att förbättra kärnsäkerhets- och | | strålskyddsläget i fortsätter. () övervakar strålskyddet vid de kärntekniska an- läggningarna och vid behandling och lagring av kärnavfall samt utövar tillsyn däröver. SSI kontrollerar att utsläpp till luft och vatten under normaldrift hålls inom fastställda gränser. SSI utövar också tillsyn av sådan verksamhet med joniserande strålning som ligger utanför kärnenergisektorn och av verksamhet med icke-joniserande strålning. Dit hör t.ex. verksamhet på sjukhus, forskningsinstitutioner och annan industriell verksamhet än kärnkraft liksom kontroll av naturlig strålning. Säkerheten vid de svenska kärnkraftverken och övriga kärntekniska anläggningar övervakas av (). SKI utövar också tillsyn över behandling och lagring av kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt kärnbränsle i det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) samt slutförvaring av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall (SFR- I) i Forsmark. I SKI:s uppgifter ingår också att handha sådana uppgifter kring hantering av kärnämne och kärnteknisk utrustning som följer av internationella åtaganden om icke-spridning av kärnvapen m.m. och som kompletterar de uppgifter Europeiska kommissionen har i detta avseende. SKI beslutar vidare om användning av medel inom det statliga finansieringssystem som skall täcka kostnaderna för att hantera och slutförvara kärnavfall och för att riva kärnkraftverken utom när regeringen skall fatta sådana beslut. I takt med att reaktorerna blir äldre tenderar insatserna på strålskydds- och kärnsäkerhetsområdet att öka. Som exempel på detta kan nämnas de stora ombyggnadsarbeten som har utförts vid den äldsta reaktorn, 1. SKI:s och SSI:s uppföljning av arbetet kan leda till ytterligare granskningsinsatser. Stora genomgångar av reaktorerna planeras att utföras av industrin . SKI och SSI kommer att vara starkt engagerade i detta arbete. SKB:s arbete med att finna en plats lämplig för slutförvaring av använt kärnbränsle m.m. engagerar många människor. Flera av de centrala statliga myndigheterna, framför allt SKI och SSI, har varit engagerade när det gäller att lämna information i frågor som rör kärnsäkerhet och strålskydd samt samhällsplanering. Mot denna bakgrund samt mot bakgrund av att förstudier bedrivs på olika platser i landet har regeringen beslutat att en särskild samordningsresurs, en nationell förhandlare, ställs till de olika aktörernas förfogande. SKI och SSI, men också för kärnavfallsfrågor (KASAM) skall i lämplig omfattning bistå den nationella samordnaren i hans arbete. SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet på kärnenergiområdet har under budgetåret genomgått en internationell granskning. Utredningen visar att den svenska tillsynen håller en hög internationell standard men pekar också på några områden där högre effektivitet bör kunna nås. De rekommendationer som granskningsgruppen redovisar i sitt betänkande (SOU 1996:73) bereds inom . SKI och SSI medverkar också med insatser inom det svenska samarbetet med Öst- och . Dessa insatser beräknas fortsätta även under . Samarbetet finansieras över det s.k. Östeuropaanslaget inom utgiftsområde 7. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet B. Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/951995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 237 317 357 247 222 220 223 4.2 Övrig statlig verksamhet Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använt kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan verksamheten har upphört (§ 10). Dessa åtaganden innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och hur dessa åtgärder skall kunna genomföras. I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare finansieringslagen (prop. 1980/81:90 s. 637) omfattar tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med återstoden av sin förmögenhet för kostnader som staten skulle kunna ådra sig för sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas vidta åtgärderna. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finansieringslagen) skall den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor (reaktorinnehavaren) , så länge reaktorn är i drift, betala en avgift för att finansiera omhändertagande av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. beslutade (prop 1995/96:83, bet. 1995/96:NU10, rskr. 1995/96:114) bl.a. om ändring i finansieringslagen innebärande en komplettering av reaktorinnehavares skyldighet att betala avgifter för framtida avfallskostnader med en skyldighet för reaktorinnehavare att ställa säkerheter för dessa kostnader. beslutade om förändring av förvaltningen av avgiftsmedlen. Till följd av beslut förvaltas medlen av en särskild fond, Kärnavfallsfonden. Medlen är placerade i . Användning och återbetalning av avgiftsmedlen prövas av eller i vissa fall direkt av regeringen redovisningen för framgår att inbetalade avgifter uppgick till sammanlagt (1994). Utbetalade ersättningar uppgick till (). Ränteintäkterna uppgick till () och överskottet av förvaltningen (). Behållningen var (). 1994/95 Utgift 81 243 1) Anslagssparande 15 685 1995/96 Anslag 116 379 Utgiftsprognos 128 100 därav 1996 85 400 1997 Förslag 73 683 1998 Beräknat 72 354 1999 Beräknat 72 001 1) Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke- joniserande strålning. SSI:s huvuduppgift är således att verka för att intentionerna i strålskyddslagen (1988:220) uppfylls. Detta innebär att SSI skall utöva tillsyn över verksamhet med joniserande och icke-joniserande strålning, öka kunskapen inom området genom att bedriva och finansiera forskning, ge råd och upplysningar i strålskyddsfrågor samt i övrigt verka för säker användning av strålning. SSI:s verksamhet finansieras direkt via statsbudgeten och via avgifter enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Avgifter från kärnteknisk verksamhet beräknas för till ca och redovisas under inkomsttitel . Ansökningsavgifter beräknas till ca och redovisas under inkomsttitel . SSI genomgick en fördjupad prövning inför budgetåren 1995/96 till 1998. De övergripande målen för SSI:s verksamhet är att: - förhindra akuta skador och minska risken för sena skador till följd av strål- ning; - drift och underhåll av kärntekniska anläggningar skall vara förenade med en säker strålmiljö för människor, djur och miljö; - upprätthålla och vidareutveckla en samordnad nationell beredskap inom strålskyddsområdet mot utsläpp av radioaktiva ämnen; - genom forsknings-, utvecklings-, beräknings- och mätinsatser ge underlag för strålskyddsmässiga bedömningar och för att upprätthålla kompetens för att kunna förutse och möta framtida frågor inom strålskyddet. Inom programmet Strålskydd öst är målet att skapa ett bättre strålskydd i berörda länder i . Detta program finansieras via särskilda medel från anslag. Utgiftsprognosen för innevarande budgetår överstiger anvisade medel. Skälet är att reserverade medel har tagits i anspråk för att huvudsakligen reglera kostnader för forskningsprojekt. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål som gäller för perioden /96 till 1998 bör| | ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag | | Beräknade avgiftsinkomster ca | -------------------------------------------------------------------- årsredovisning visar att myndigheten i allt väsentligt har levt upp till uppsatta mål och att dessa mål är relevanta. SSI omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion och en nedräkning av anslaget har skett. Till följd av de sparbeting som lagts på myndigheten menar SSI att det kan bli nödvändigt att se över den inriktning och målsättning som angivits för de olika verksamhetsgrenarna i den fördjupade anslagsframställningen. Regeringen delar SSI:s uppfattning och det bör ankomma på SSI att göra en sådan översyn. I detta sammanhang kan nämnas att SSI deltar tillsammans med flera andra myndigheter under ledning av i ett projekt som syftar till att utveckla mål- och resultatsstyrningen. Erfarenheter från projektet kommer att utnyttjas vid en kommande översyn av SSI:s mål. I avvaktan på en sådan översyn bör således målen för SSI ligga fast. Regeringen gör vidare den bedömningen att SSI:s rationaliseringsarbete bedrivs på ett framgångsrikt sätt och att det finns goda förutsättningar för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att strålskyddet är fortsatt gott med de resurser som beräknas för . De synpunkter som förs fram i den internationella granskningen av den svenska tillsynsverksamheten på kärnenergiområdet (SOU 1996:73) bereds inom . Regeringen konstaterar att inte haft några invändningar i sin revisionsberättelse över SSI:s årsredovisning. Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas utgifterna till resp. . 1994/95 Utgift 61 161 1) Anslagssparande 14 844 1995/96 Anslag 91 583 Utgiftsprognos 99 300 därav 1996 66 200 1997 Förslag 63 188 1998 Beräknat 65 105 1999 Beräknat 67 295 1) Beloppen anges i tusental kr 1994/95 Utgift 67 351 1) Anslagssparande 29 311 1995/96 Anslag 88 439 Utgiftsprognos 102 600 därav 1996 68 400 1997 Förslag 58 778 1998 Beräknat 55 867 1999 Beräknat 57 154 1) Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerheten vid kärnteknisk verksamhet, dels genomförandet av den forskning och utveckling och det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11 och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Dessutom skall SKI besluta om användningen av avgiftsmedel enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. och lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., utom när regeringen skall fatta ett sådant beslut. SKI:s verksamhet finansieras i sin helhet via avgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Avgifter enligt den nämnda förordningen avseende tillsyn och forskning förs till inkomsttiteln 2551, Avgifter från kärnkraftverken. Övriga avgifter disponeras av SKI. SKI genomgick en fördjupad prövning för budgetåren 1992/93 till 1994/95. De verksamhetsmål som då lades fast har förlängts till att gälla även för /96. De nuvarande övergripande målen för SKI är att verksamheten skall inriktas på att - hög säkerhet uppnås i svensk kärnteknisk verksamhet och att SKI i detta syfte tar initiativ till säkerhetshöjande åtgärder, - internationella åtaganden på det kärntekniska området uppfylls, - kärnavfall slutförvaras på ett säkert sätt, - tillräcklig bredd uppnås i industrins forsknings- och utvecklingsverksamhet avseende slutförvaring av använt kärnbränsle, - beslutsfattare och allmänhet är väl informerade om kärnteknisk risk och säkerhet samt om omhändertagande och slutförvaring av använt kärnbränsle. Den grundläggande förutsättningen för SKI:s mål och inriktning av verk- samheten är att de som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet också har det fulla och odelade ansvaret för säkerheten. SKI skall övervaka hur till- ståndsinnehavarna lever upp till detta ansvar genom att skapa sig en egen välgrundad bild av säkerhetsläget vid anläggningarna och av kvaliteten i tillståndsinnehavarnas säkerhetsarbete. SKI skall i det sammanhanget - driva på i säkerhetsarbetet när drifterfarenheter, forskningsresultat och teknisk utveckling så motiverar, såväl gentemot tillståndsinnehavare som i det internationella säkerhetssamarbetet, - verka för att en allsidighet upprätthålls i kärnkraftindustrins forskning och utveckling för hantering och slutförvaring av kärnavfall och för avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar i vilka verksamhet inte längre skall bedrivas samt att tillse att erforderliga medel sätts av för framtida kostna- der, - verka för att kompetensen i säkerhetsarbetet vidmakthålls och utvecklas inom SKI likaväl som hos tillståndsinnehavarna och i övrigt inom landet, - utfärda och fastställa villkor och föreskrifter för kärnteknisk verksamhet i den utsträckning som bedöms nödvändig för säkerheten och till följd av internationella åtaganden samt - aktivt informera om förhållanden och händelser av säkerhetsintresse samt om omhändertagande och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. I prioritering av myndighetens uppgifter skall den säkerhetsmässiga be- tydelsen vara avgörande. Även de uppgifter som följer av in- ternationella åtaganden skall beaktas. En jämförelse mellan budget och utfall /95 för anslagen B 2 resp. B 3 visar att utgifterna överstigit anvisade medel med ca 1,5 resp. . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar på att utgifterna förväntas överstiga anvisade medel med ca 8 resp. . De ökade utgifterna ryms inom anslagssparandet under resp. anslag. SKI har i sin förenklade anslagsframställning för angivit att såväl oförändrad anslagsnivå som de sparbeting som lagts på myndigheten leder till att det är nödvändigt att klarställa inriktningen av och ambitionsnivån för verksamheten i förhållande till utvecklingen i omvärlden. Nya mål måste for- muleras och fastställas. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål som gällt för verksamheten behöver yt-| | terligare klarställas och verksamhetsmålen ytterligare | | utvecklas. Regeringen avser att i regleringsbrevet för | | uppdra åt SKI att lägga förslag i denna riktning. gällande | | övergripande mål bör därmed ligga fast för . | | | | Resurser 1997 | | | | B 2. Förvaltningskostnader, ramanslag | | Beräknade avgiftsinkomster | | | | B 3. Kärnsäkerhetsforskning, ramanslag | | Beräknade avgiftsinkomster | -------------------------------------------------------------------- SKI:s årsredovisning visar att myndigheten i huvudsak har levt upp till uppsatta mål. SKI omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion och viss nedräkning av anslaget har gjorts. Regeringen instämmer i SKI:s bedömning att det är nödvändigt att klarställa inriktningen av och ambitionsnivån för myndighetens verksamhet i förhållande till utvecklingen i omvärlden. Regeringen bedömer att detta bör göras i anslutning till att den framtida energipolitiken fastläggs. Därvid kommer också de rekommendationer att behandlas som lagts fram av den internationella expertgrupp som slutfört sin granskning av tillsynsverksamheten vid SKI och vid . Gruppens rapport (SOU 1996:73) bereds inom .