prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Åtgärderna inom funktionen skall säkerställa| | åtaganden om försörjningsberedskap inom energiområdet som följer av| | och medlemskapet i EU. Regeringen gör följande bedömning av beredskapsläget. Förmågan att på nationell och regional nivå leda och samordna verksamheten inom funktionen är godtagbar. begränsas uthålligheten i ledningsförmågan av att drift-, övervaknings- och kommunikationssystem är beroende av en fungerande elförsörjning. Förmågan att upprätthålla en fungerande elförsörjning och att prioritera leveranserna av el bör förstärkas. Vitala funktioner med behov av kontinuerlig eltillförsel kan inte i alla tänkbara lägen påräkna en säker försörjning. I mindre strategiskt viktiga områden kan elförsörjningen upprätthållas helt eller delvis. Det finns brister i förmågan att återupprätta en fungerande elförsörjning. ABC-skyddet inom elförsörjningen är otillräckligt. Förmågan att upprätthålla värmeförsörjningen utan fungeran- de ordinarie elförsörjning är begränsad inom elberoende uppvärmnings system. Förmågan inom elförsörjningen är en gränssättande faktor för hela totalförsvarets samlade förmåga. Inom bränsle- och drivmedelsförsörjningen finns krigslager av olja på en av regeringen angiven nivå. Uthålligheten är god. Förmågan att upprätthålla distributionen till prioriterade förbrukare och ABC-skyddet är godtagbar. Tillgängligheten är godtagbar. åtaganden om försörjningsberedskap inom ramen för och EU är uppfyllda. Förmågan att genomföra förbrukningsregleringar kan förbättras. Beredskapsläget inom elförsörjningen bedöms kunna förbättras något , främst vad gäller robustheten i elsystemet, möjligheterna att prioritera elförsörjningen, ABC-skyddet och reparationsförmågan. Förmågan att upprätthålla och återupprätta en fungerande elförsörjning bedöms dock vara otillräcklig också efter en anpassningsperiod. Planeringen för att genomföra anpassningsåtgärder inom funktionen kan förbättras. Ansvarsfördelning och organisation inom funktionen () är central förvaltningsmyndighet inom energiområdet och funktionsansvarig myndighet för funktionen Energiförsörjning. Vid höjd beredskap har det övergripande samordningsansvaret för landets energiförsörjning och ansvar för försörjningen med bränslen och drivmedel. ansvarar för planering och genomförande av förbrukningsregleringar av energi undantaget elektrisk kraft. är tillsynsmyndighet för lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol. Inom elförsörjningens område har sedan ombildades till aktiebolag det samordnande ansvaret för inriktning och planeringen av beredskapsarbetet (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). Kraftindustrin organiserade i samband med bildandet av ett till branschorganisationen knutet kansli för den branschgemensamma beredskapsplaneringen. Kansliet har senare ombildats till bolaget , som ägs och finansieras av . Den verkställande planeringen inom elbredskapens område utförs av i enlighet med ett avtal med . Inom finns en särskild beslutande nämnd, (), som prövar ärenden enligt lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar m.m. Övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen är (). (), (), () och (). EFN träder i verksamhet i krig eller när regeringen annars bestämmer det och övertar då beredskapsuppgifter inom elförsörjningen. Nämndens uppgift är att i samverkan med övriga totalförsvarsmyndigheter se till att samhällets behov av elkraft tillgodoses genom att planera, leda och samordna elförsörjningens resurser. Då regeringen beslutar om förbrukningsreglering av el skall nämnden, i den utsträckning regeringen föreskriver, genomföra regleringen och inrikta elproduktionen. SOL förvaltar de statliga, civila krigslagren av olja och oljelagrings anläggningarna. I krig skall SOL i samverkan med bl.a. oljeföretagen försörja totalförsvaret med bränslen och drivmedel. driver och förvaltar det svenska storkraftnätet för el och de statligt ägda utlandsförbindelserna. Verket har till uppgift att utöva systemansvaret för elektrisk ström enligt 15 a § lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). har därmed det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av el. Verket skall inom sitt verksamhetsområde svara för bl.a. den operativa beredskapsplaneringen. När EFN är i verksamhet skall bedriva sin ordinarie verksamhet under nämndens ledning. SKI är central förvaltnings- och tillsynsmyndighet för kärneknisk verksamhet. I verksamheten ingår bl.a. att granska säkerheten i kärntekniska anläggningar. SKI beslutar om driftstillstånd för kärnkraftverken. Myndighetens uppgifter är i huvudsak oförändrade under krigs- eller beredskapstillstånd. SSI är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. Myndighetens uppgifter inom funktionen Energiförsörjning är inte definierade. Beredskapslagringen av olja i är av två slag, lagring för fredstida oljekriser och krigslagring. Lagringen för oljekriser tar sikte på allvarliga störningar i oljeförsörjningen som uppstår i fredstid. Krigslagringen tar sikte på situationer då landet antingen har blivit indraget i krig eller står neutralt (krigssituationer). Lagring för oljekriser infördes med anledning av oljekrisen år 1973-1974. Kort därefter anslöt sig tillsammans med flertalet andra till avtalet om ett Interntionellt energiprogram, IEP. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. samordnade åtgärder för att möta oljeförsörjningskriser. Genom har de anslutna ländema åtagit sig att hålla beredskapslager av olja motsvarande 90 dagars nettoimport. Vid en kris skall länderna vidta åtgärder för att begränsa oljekonsumtionen och medverka i ett system för fördelning av tillgänglig olja. Genom EU-medlemskapet skall också följa unionens bestämmelser som innebär krav på lager motsvarande 90 dagars konsumtion. För svenskt vidkommande är kraven enligt och likvärdiga. Lagring av olja för krigssituationer infördes redan före . har genomförts en rad oljelagringsprogram på grundval av skyldighet enligt lag för oljehandeln och vissa storförbrukare att hålla beredskapslager av olja, s.k. tvångslagring. har staten svarat för lagringen för det civila försvarets behov. Enligt beslut skall lager byggas upp i näringslivet som de statliga lagren avvecklas successivt. Uppgiften att förvalta och avveckla de statliga civila beredskaps-lagren ligger hos en särskild myndighet, . Avvecklingen skall vara avslutad . Beredskapslagringen av olja hos näringslivet grundas på lagringsskyldighet enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol (LBOK) för den som sålt eller förbrukat oljeprodukter. Sådan skyldighet gäller för alla importörer och raffinaderiföretag. Denna lagring kan betecknas som allmän i den meningen att lagrings-skyldigheten grundas på en viss, för alla lagringsskyldiga lika stor andel av föregående års försäljning eller förbrukning. Regeringen fastställer denna andel, det s.k. lagringsprocenttalet, genom en särskild förordning. har andelen varit för ett antal viktiga oljeprodukter ingående i fredskrislagren. Fr.o.m åläggs berörda företag med stöd av LBOK även viss lagring för krigs-situationer. Omfattningen av krigslagringen redovisas inte öppet. För vissa el- och värmeproducerande anläggningar fastställs lagrings-skyldigheten enligt särskilda regler. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning och åtgärder | | | | Funktionen Energiförsörjning bör delas in i delfunktionerna | | Elförsörjning och Bränsle- och drivmedelsförsörjning. | | | | bör vara funktionsansvarig myndighet för funktionen | | Energiförsörjning och ansvara för delfunktionen Bränsle- och | | drivmedelsförsörjning. har uppgifter inom | | delfunktionen. | | | | () bör vara | | ansvarig | | myndighet för delfunktionen Elförsörjning. Statens | | kärnkraftinspektion | | har uppgifter inom delfunktionen. bör | | avvecklas. | | | | Elförsörjningens regionala organisation bör bestå av elområden som| | skall ledas av en elbefälhavare. Organisationen bör träda i | | verksamhet i krig eller då regeringen annars bestämmer, och | | verka | | som regionala organ åt . Den nuvarande | | ordningen för det fredstida beredskapsarbetet på regional nivå bör| | behållas | | med de förändringar som följer av den nya organisationen inom | | delfunktionen. | | | | bör ansvara för ransoneringar och andra förbruknings- | | regleringar inom energiområdet. | | | | Regeringen avser uppdra åt och att vidta| | erforderliga åtgärder för att genomföra den nya ordningen. () förslag: Avviker från regeringens bedömning. Utredningen föreslår att funktionen Energiförsörjning delas i två nya funktioner, nämligen Bränsle- och drivmedelsförsörjning samt Elförsörjning. Enligt förslaget skall vara funktionsansvarig myndighet för funktionen Bränsle- och drivmedel. Enligt förslaget inrättas EFN som en myndighet i fred med ansvar för funktionen Elförsörjning. EFN:s uppgifter i krigstid föreslås oförändrade. Övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen Elförsörjning är enligt förslaget och . Remissinstanserna: Remissopinionen är delad till ELU:s förslag. Tillstyrker förslaget gör bl.a. Försvarsmakten, , , , , , , , , och Riksförbundet Energileverantörema. Avstyrker förslaget gör bl.a. Statskontoret, , civilbefälhavarna, , , och länsstyrelserna i , och . (EBU) förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Hearing: Samtliga remissinstanser tillstyrker EBU:s förslag. och anför att Svenska kraftnäts ansvar för elberedskapen också bör omfatta tillsynsansvaret för beredskapslagringen av olja och kol vid elproducerande anläggningar. Enligt och bör ansvara för denna uppgift i samråd med . Skälen för regeringens bedömning Det finns en viss utbytbarhet mellan energislagen i energisystemet inom exempelvis uppvärmningssektorn, industrin och området för kraftgenerering. Det finns även behov av avvägningar mellan dessa sektorer och transportsektorn. Energisystemets flexibilitet bör tillvaratas i samband med försörjningsproblem inom energiområdet i fred och i krig. Detta förutsätter en viss samordning av försörjningen av bränsle- och drivmedel och av elkraft. Även i det fredstida beredskapsarbetet finns det behov av samordning. För att säkerställa denna samordning bör det övergripande ansvaret för beredskapsuppgifterna inom energiområdet även i fortsättningen hållas samman inom en funktion (Energiförsörjning). Förutsättningarna för verksamheten och beredskapsåtgärderna skiljer sig väsentligt åt mellan elförsörjningssystemet och bränsle- och driv- medelsförsörjningen. Verksamheten inom funktionen Energiförsörjning bör delas i två delfunktioner, Bränsle- och drivmedelsförsörjning samt Elförsörjning. Härigenom skapas förutsättningar för ett effektivt och målinriktat beredskapsarbete i de två delarna av energisystemet som behovet av samordning inom energiberedskapen i stort tillgodoses. Huvudmannaskap för funktionen Energiförsörjning och delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning Den s.k. ansvarsprincipen bör vara vägledande för myndighetsorganisationen inom funktionen Energiförsörjning. Myndighetsstrukturen och ansvarsförhållandena inom energiområdet bör så långt möjligt vara den samma i krig och i fred. Organisationsförändringarna vid övergången till krigsorganisation bör minimeras. är central förvaltningsmyndighet inom energiområdet och bör därmed vara funktionsansvarig myndighet för funktionen Energiförsörjning. skall svara för de uppgifter som enligt beredskapsförordningen (1993:242) åligger en funktionsansvarig myndighet. Verksamheten som funktionsansvarig myndighet bör särskilt koncentreras till de uppgifter som är gemensamma för funktionen. skall bl.a. ta fram programplaner, beredskapslägesredovisningar och andra för funktionen gemensamma planeringsdokument. skall också samordna gemensamma beredskapsförberedelser inom funktionen och svara för den funktionsgemensamma utbildnings- och övningsverksamheten. är tillsynsmyndighet enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol och bör därmed ansvara för delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning. skall därmed inom delfunktionen svara för de uppgifter som enligt beredskapsförordningen (1993:242) åligger en funktionsansvarig myndighet. I fredstid skall bl.a. samordna, inrikta och utöva tillsyn över beredskapsförberedelserna inom delfuktionen. skall även se till att åtaganden om försörjningsberedskap inom energiområdet som följer av och medlemsskapet i EU uppfylls. Vid höjd beredskap skall bl.a. planera, leda och samordna resurserna inom bränsle- och drivme- delsområdet. I delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning skall även SOL ingå. Regeringen avser att se över tillsynsansvaret för beredskapslagringen av olja och kol vid elproducerande anläggningar. Tillsvidare bör behålla detta tillsynsansvar och lösa uppgiften i samråd med . Huvudmannaskap för delfunktionen Elförsörjning föreslog att EFN skall inrättas som en myndighet i fredstid, med ansvar för den föreslagna funktionen Elförsörjning. Flera remissinstanser är kritiska till förslaget. Som skäl anförs bl.a. att EFN:s uppgifter i fredstid och i krig skiljer sig åt. Vidare anförs att förslaget skapar oklarheten om ansvarsfördelningen mellan EFN och och att det är osäkert om myndigheten kan hävda beredskapsintresset mot bakgrund av bl.a. dess föreslagna anknytning till kraftbranschen. Enligt EBU bör ansvaret för delfunktionen Elförsörjning läggas på . Som skäl anförs att som systemansvarig myndighet enligt ellagen har ett kortsiktigt operativa ledningsansvar för elförsörjningen.Vidare anförs att verksamheten med elanläggningarnas driftsäkerhet har nära anknytning till elberedskapen. Enligt EBU kommer därmed myndighetsstrukturen inom elförsörjningens område att överensstämma i fred och krig i enlighet med ansvarsprincipen. Remissinstanserna stöder EBU:s förslag. EBU:s förslag enligt regeringens mening bör ligga till grund för ansvarsfördelningen inom delfunktionen Elförsörjning. Därmed övertar i allt väsentligt EFN:s uppgift att i krig planera, leda och samordna elförsörjningens resurser. EFN bör därför avvecklas. bör i tillämpliga delar övertas av . Genom förslaget renodlas beredskapsansvaret inom elförsörjningen till att omfatta produktion, överföring och distribution av elkraft. Som ansvarig myndighet för delfunktionen Elförsörjning skall i fredstid delta i gemensam verksamhet för funktionen Energiförsörjning, såsom exempelvis studier, planering och övningar. Vidare ingår att samordna, inrikta och utöva tillsyn över elföretagens beredskapsförberedelser, samt att utbilda och öva krigsplacerad personal och civilpliktiga inom delfunktionen. Vid höjd beredskap skall leda och samordna elförsörjningens resurser och att ta fram underlag för beslut om prioriteringar av elanvändningen. Vidare ingår då ett övergripande ansvar för reparationer och underhåll av anläggningar i elsystemet. I ansvaret ligger också att i samband med förbrukningsreglering av el svara för verkställigheten av tillämpningsföreskrifter. Förfogandelagen (1978:262) och ransoneringslagen (1978:268) träder i tillämpning vid höjd beredskap eller då regeringen annars bestämmer. kan i sådana situationer efter regeringens bestämmande utöva sin verksamhet med stöd av dessa lagar. Därmed vidgas verkets befogenheter inom elförsörjningen. De befogenheter som enligt ellagen följer med systemansvaret kvarstår vid höjd beredskap. Övriga myndigheter inom delfunktionen Elförsörjning SKI bör vara beredskapsmyndighet inom delfunktionen Elförsörjning. Nuvarande ordning när det gäller ansvarsförhållandena inom kärnsäkerhetsområdet bör bestå. SKI:s uppgifter inom elberedskapen skall vara oförändrade. är tillsynsmyndighet för elsäkerhetsfrågor enligt ellagen och ansvarar för de statliga insatserna för att bl.a. bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel. Det finns beröringspunkter mellan elsäkerhet och elberedskap. Exempelvis är de reparationer av elektriska anläggningar som kan förekomma i krig förenade med särskilda säkerhetsproblem. kan tillföra kompetens inom elsäkerhetsområdet till beredskapsarbetet och bör därför ingå i delfunktionen Elförsörjning. Det finns således anledning att överväga om bör vara beredskapsmyndighet inom delfunktionen Elförsörjning. Det är en uppgift för att i samråd med närmare överväga om bör vara beredskapsmyndighet inom delfunktionen Elförsörjning och att precisera verkets ansvar och uppgifter i ett sådant sammanhang. SSI har inte några direkta uppgifter inom elförsörjningsområdet och bör inte ingå i delfunktionen Elförsörjning. Institutets beredskapsuppgifter bör koncentreras till funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regional organisation inom delfunktionen Elförsörjning Den nuvarande ordningen för elförsörjningens regionala beredskapsorganisation fastställdes genom regeringsbeslut . Enligt beslutet skall organisationen bestå av självständiga myndigheter i två nivåer; elområden på högre regional nivå och elblock på lägre regional nivå. Elområdet leds av en elbefålhavare. Elblocket leds av en elblockchef. Organisationen inrättas i krig eller då regeringen annars bestämmer och knyts till enskilda företag inom elförsörjningen. Den regionala organisationen för elberedskapen bör anpassas till tillgången på ledningsresurser och det regionala ledningsbehovet inom elförsörjningen, samt till förhållandena i övrigt på elmarknanden. Organisationen bör bestå av en nivå, s.k. elområden. Vid höjd beredskap eller då regeringen annars bestämmer bör elområdet ledas av en elbefälhavare. Elbefälhavaren skall verka som regionala organ åt . Elbefälhavaren skall leda och samordna de åtgärder som krävs inom elområdet för att prioriterade behov av elkraft skall kunna tillgodoses. Om inte kan utöva en central ledning över elförsörjningen skall elbefälhavaren självständigt leda verksamheten inom elområdet. Kraftsam Elberedskap, sedermera , har i skrivelse (N93/1329) lämnat förslag till bl.a. ny regional organisation för elberedskapen. Förslaget har remissbehandlats. Remissinstanserna var i huvudsak positiva till förslaget. EBU har lämnat ett förslag till regional organisation. Remissinstanserna tillstyrker EBU:s förslag. Förslagen från Kraftsam Elberedskaps och EBU överenstämmer i allt väsentligt med regeringens bedömning. De fredstida beredskapsförberedelserna på regional nivå utförs av s.k. elområdeskanslier, som även har till uppgift att vara kansli åt elbefälhavaren i krig. Kanslierna är knutna till enskilda företag inom elförsörjningen och finansieras delvis av dessa. Verksamheten vid kanslierna regleras i avtal mellan och det enskilda företag dit kansliet är knutet. Dagens ordning för det fredstida beredskapsarbetet på regional nivå är enligt regeringens mening ändamålsenlig och bör behållas med de förändringar som följer av att skall ansvara delfunktionen Elförsörjning. Det är en uppgift för att med berörda företag i varje region sluta avtal om elbefälhavarorganisationen och elområdeskansliernas verksamhet. I vissa delar av landet förekommer ett frivilligt samarbete mellan elföretagen i s.k. storstörningsorganisationer. Samarbetet syftar till att underlätta samverkan i samband med fredstida störningar. En del elområdeskanslier har uppgifter inom storstörningsorganisationerna. Det är en uppgift för att tillsammans med berörda företag pröva förutsättningarna för en ytterligare integration mellan elområdes- och storstörningsorganisationen och att vidta erforderliga åtgärder. Ansvaret för förbrukningsregleringar inom energiförsörjningen <> Enligt den nuvarande ordningen skall i samråd med Överstylresen för civil beredskap planera och samordna ransoneringar och andra regleringar som gäller förbrukning av energi. Vidare har till uppgift att, i den utsträckning regeringen föreskriver, genomföra förbrukningsreglering av energi, undantaget elkraft för vilket EFN har motsvarande uppgift. I samband med ransonering och andra förbrukningsregleringar anger regeringen inriktningen av prioriteringarna i stort. Energifunktionen har utifrån denna övergripande inriktning att se till att de prioriterade verksamheternas behov av energi så långt möjligt kan tillgodoses. Ansvaret för förbrukningsregleringar inom energiområdet bör samlas vid . Verket bör överta EFN:s uppgift att genomföra förbrukningsregleringar av elkraft. och övriga organ inom elförsörjningen bör inte ha någon del i myndighetsbeslut som rör enskilda förbrukare i samband med förbrukningsregleringar utan endast svara för verkställigheten av tillämpningsföreskrifter om förbrukningsreglering. En viktig uppgift är att lämna beslutsunderlag om tillförsel och förbrukning av energi till och andra organ som beslutar om prioritering av energianvändningen. Enligt regeringens bedömning kan förmågan att genomföra förbruk- ningsregleringar av energi förbättras. Regeringen avser att göra en översyn av behovet av ytterligare förändringar inom området. Svenska kraftnäts arbete med beredskapsfrågor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens åtgärder | | | | Ett s.k. insynsråd inrättas vid för att | | tillförsäkra branschföreträdare och berörda myndigheter insyn och| | inflytande i arbetet med elberedskap. (EBU) förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Hearing: EBU:s förslag tillstyrkes överlag. , och betonar vikten av att verksamheten särskiljs i Svenska kraftnäts verksamhet och organisation. framhåller att insynsrådet måste vara kraftfullt och ha ett reellt inflytande. Skälen för regeringens bedömning: Enligt EBU finns det inte några direkt motstridiga intressen mellan uppgifterna inom delfunktionen Elförsörjning och de frågor ansvarar för. Enligt EBU bör emellertid elberedskapsarbetet organiseras på ett sätt som möjliggör att verksamheten kan bedrivas självständigt i förhållande till Svenska kraftnäts övriga verksamhet. Vidare framhålls att det är angeläget att andra berörda myndigheter och elkraftbranschen får insyns- och påverkansmöjligheter i elberedskapsarbetet. Regeringen vill i detta sammanhang informera om sina övervägandena rörande formerna för ledningen av Svenska kraftnäts verksamhet som ansvarig myndighet för delfunktionen Elförsörjning. leds av en lekmannastyrelse. Under styrelsen leds verksamheten av en generaldirektör. Denna ordning skall gälla även när det gäller verksamheten med elberedskap. Den personal som skall arbeta med beredskapsuppgifterna skall vara anställd av och vara underställd myndighetens ledning. I syfte att tillförsäkra företagen inom elbranschen och viktiga totalförsvarsmyndigheter inflytande och insyn i verksamheten med elberedskap avser regeringen attt inrätta ett s.k. insynsråd vid . Rådet skall höras innan beslut fattas i beredskapsfrågor. Rådet skall utses av regeringen och skall bestå av experter på beredskapsfrågor och elförsörjningen. Bland myndigheterna skall , och Försvarsmakten vara företrädda. Elkraftindustrin bör företrädas av bl.a. branschföreningarna. Rådet skall kvarstå under säkerhetspolitiska kriser och i krig och då ingå i . EFN inrättades ursprungligen som en myndighet för ransoneringsfrågor (prop. 1976/77:74, bet. 1976/77:FöU13, rskr. 1976/77:311) I detta sammanhang anfördes att emedan förbrukningsregleringar starkt kan påverka den enskildes liv borde de regleringsorgan som inrättas ha förtroendemannainslag. I EFN kom det därför ingå företrädare för bl.a. de politiska partierna och arbetsmarknadens parter. Som en följd av att uppgiften att utfärda tillämpningsföreskrifter i samband med förbrukningsreglering av el överförs till kvarstår inte längre behovet av förtroendemannainslag i det centrala ledningsorganet för elförsörjningen. Beredskapsansvar för företag inom elförsörjningen