prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska Gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till Europeiska Gemenskapens allmänna budget (EU-budgeten). beräknas de totala utgifterna till . EU-budgeten omfattar den Europeiska Gemenskapens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. Den sammanlagda avgiften från medlemsländerna till EU-budgeten består av fyra huvudkomponenter: tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt en avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. Den svenska avgiften budgeteras på fyra anslag motsvarande uppdelningen i dessa fyra komponenter. Återbetalningen av delar av avgiften enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen budgeteras under inkomsttitel. EU-budgeten fastställs inom ramen för fastställt flerårigt budgetbeslut, s.k. finansiellt perspektiv. Det finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om gemenskapens egna medel (94/728/EG, Euroatom), vilket bland annat anger taket för medlemsländernas finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarande beslutet avser 1995-1999. Det tak som gäller förlängs tills annat beslutas. Taket uttrycks som procentuell andel av gemenskapens samlade BNI. uppgick taket till av BNI. uppgår taket till av BNI och 1999 till av BNI. Beslutet innebär alltså en real ökning av utrymmet för gemenskapsbudgetens omfattning och en potentiell ökning av avgift till budgeten om unionen väljer att utnyttja detta utrymme fullt ut. Budgetläget i flera medlemsländer, tillsammans med de budgetpolitiska åtaganden medlemsländerna gjort vad gäller de nationella budgetarna gör det dock mindre sannolikt att unionen kommer att välja att utnyttja detta utrymme fullt ut. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Huvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten finns dock den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Allmän tilläggspension utges i form av ålderspension, förtidspension, efterlevandepension till vuxna samt barnpension. Administrationskostnaderna finansieras inom systemet. De totala utgifterna inom området uppgår enligt statsbudgeten för till ca . Utgifterna för ATP styrs av antalet förmånsberättigade personer, utvecklingen av intjänade ATP-poäng samt den allmänna prisutvecklingen. ATP finansieras genom en tilläggspensionsavgift som är för både arbetsgivare och egenföretagare, en allmän ålderspensionsavgift på för löntagare samt via avkastning från allmänna pensionsfonden (AP-fonden). I enlighet med de av beslutade riktlinjerna för ålderspensionsreformen skall pensionsavgifter inte tas ut på inkomstdelar som överstiger förmånstaket. Mot denna bakgrund gäller att av intäkterna från ATP-avgiften förs till statsbudgeten. Vidare förs från och med denna tidpunkt en viss andel () av intäkterna från ATP-avgiften över till en särskild förvaltning hos för att pensionsrätter inom det kommande premiereservsystemet inom det reformerade ålderspensionssystemet skall kunna tillgodoräknas från och med . Delpension beviljas försäkrad som minskat sin arbetstid och som mest . Delpensionen finansieras med delpensionsavgiften och avkastning på delpensionsfonden. Avgiften uppgår till för både arbetsgivare och egenföretagare. gjordes inskränkningar i rätten till delpension. Förändringarna har lett till en kraftig minskning av antalet nybeviljade delpensioner. I samband med att ålderspension enligt de reformerade reglerna kommer att börja utbetalas skall inga nya delpensioner beviljas. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Från arbetsskadeförsäkringen utbetalas egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall samt ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Arbetsskadeförsäkringen skall finansieras via en socialavgift och avkastning från arbetsskadefonden. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen är för arbetsgivare och för egenföretagare. Fonden uppvisar ett underskott. Det löpande underskottet har finansierats över statsbudgeten. /95 är dock utgifterna lägre än inkomsterna. Det löpande överskottet uppgick till ca och det ackumulerade underskottet till ca . I den ekonomiska vårpropositionen för aviserade regeringen ändrade regler för beräkning av antagandeinkomst i samband med beslut om förtidspension. har haft i uppdrag att lämna förslag till utformning av ändrade regler. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till ändrade regler. Reglerna avses träda i kraft . Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten utgått från besparingar motsvarande , samt . I budgetlagen fastställs principen att statens inkomster och utgifter skall bruttoredovisas. Dessutom gäller att statsbudgeten, med vissa undantag, skall omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Mot bakgrund härav skall en översyn göras av nuvarande fonder inom respektive departementsområde. Förslag till förändring, vilket kräver riksdagsbeslut, skall läggas i budgetpropositionen för . Ramen beräknas för till , för till och för till . TABELL 5.9 YTTERLIGARE ÅTGÄRDER FÖR ATT FINANSIERA UTGIFTSÖKNINGAR Miljoner kronor 1998 1999 2000 UO 1: Neddragning presstöd 10 10 10 UO 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Effektivisering av myndigheter 18 18 18 UO 3: och uppbörd Besparing skatt och tull 25 25 25 UO 4: Rättsväsendet Indragning hyresmedel inom kriminalvården 64 64 64 UO 5: och internationell samverkan Fredsfrämjande verksamhet/ökade effektivitetskrav på 19 19 19 UO 6: Totalförsvar Besparing på Fö:s myndigheter/Fredsfrämjande verksamhet 150 200 200 UO 8: Invandrare och flyktingar extraordinära kostnader 27 27 27 Minskning av transportkostnader 14 14 14 UO 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Insatser mot AIDS 20 40 60 UO 15: Studiestöd Besparing timersättning, studiemedel avseende utlandsstudier och efterkontroll m.m. 28 96 120 UO 16: Utbildning och universitetsforskning Bidraget till svensk undervisning i utlandet minskas, rationaliseringskrav på utbildningsverksamheterna m.m. 213 153 135 UO 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Ytterligare besparingar 6,5 6,5 6,5 UO 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Neddragning av anslaget för SGI 1 1 1 Räntebidrag 300 0 0 UO 19: Regional utjämning och utveckling Besparing sysselsättningsbidrag 90 90 90 UO 20: Allmän miljö- och naturvård Besparing myndigheter 18 18 18 UO 21: Energi Neddragning av energiforskning 6 6 6 UO 23: Jord- och skogsbruk, m.m. Regionala stöd till jordbruket 50 50 50 Avbytarverksamhet 13 13 13 Neddragning av anslaget för regionala 5 5 5 UO 24: Näringsliv Neddragning myndigheter m.m. 39 39 39 Summa utgiftsminskningar 1 117 895 921 Inkomstförstärkningar Räntesättning räntekonto UO 6 100 100 100 Tobaksskatt 1 990 1 770 1 770 Summa inklusive inkomstförstärkning 3 207 2 765 2 791 Därav finansiering av fempunktsprogrammet 2 425 1 316 1 216 5.7 Utfallet för /96 Samtliga siffror i detta avsnitt avser hela /96, dvs. Utfallet för /96 avviker avsevärt från vad som beräknades i statsbudgeten. Budgetunderskottet blev istället för budgeterade , alltså lägre än beräknat. Till denna stora förbättring finns flera förklaringar, främst förändringar av den makroekonomiska utvecklingen men också tekniska. Statsbudgeten justerades under budgetåret i tilläggsbudgetar. Justeringarna är i princip av två olika slag, dels tekniska justeringar som inte påverkar budgetsaldo eller lånebehov, dels övriga justeringar. Dessa förändringar framgår av kolumnerna Tilläggsbudget i nedanstående tabeller. Den största justeringen beror på en omläggning av kommunernas momsbetalningssystem samt skatteutjämningssystemet (prop 1995/96:64) och leder till att både inkomster och utgifter ökar med . Varken budgetsaldot eller lånebehovet påverkas. Den näst största förändringen rör försvarets förskottsbetalningar. Justeringen innebär att budgetsaldot förbättras med , men inte heller detta påverkar lånebehovet. Försvarets utgifter justeras dessutom ned med ytterligare till följd av en förskjutning av utbetalningar till senare år. Övriga justeringar hänger samman med satsningar inom vissa områden, främst inom utbildningsområdet, och innebär utgiftsökningar med sammanlagt . För att rensa bort effekten av de stora tekniska förändringarna och få en mer relevant jämförelse beräknas avvikelser från budget i detta avsnitt som skillnaden mellan totalt anvisade medel och utfall. Beräknat på detta sätt uppgår det budgeterade underskottet till och utfallet är lägre. Utgifter Utgiftssidan uppvisar sammantaget ett underskridande på av vilket lägre utgifter för statsskuldsräntor utgör . Bakom det sammantagna underskridandet ligger dock stora avvikelser från budget, både uppåt och nedåt. De huvudsakliga orsakerna till avvikelserna mellan budget och utfall redovisas nedan för berörda departement. Försvarsdepartementet I tilläggsbudget minskades försvarets anslag med ca . Detta är till övervägande delen, ca , en teknisk förändring. De förskott som betalar till försvarsindustrin över anslaget skall fortsättningsvis finansieras genom att tar upp lån i . Denna omläggning gör att statsbudgetens utgifter minskar. Statens lånebehov påverkas dock inte. Förbättringen av budgetsaldot motsvaras av en ökning av nettoutlåning. Det återstående beloppet, är endast överflyttade till 1997 på grund av leveransförseningar. Resten av underskridandet beror i huvudsak på tidsförskjutningar av materielinköp. Inom område finns sammanlagt ett betydande underskridande men bakom detta döljer sig avvikelser från budget både uppåt och nedåt. En överskattning i statsbudgeten av antalet födda barn gjorde att utgifterna för föräldraförsäkring och barnbidrag sammantagna blev lägre än budgeterat. Sjuktalet har också visat sig för högt räknat. Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering blev därför lägre än anvisat i statsbudgeten. TABELL 5.10 UPPFÖLJNING AV1995/ Statsbudget Tilläggsbudge t Anvisat totalt Utfall Differens Utgifter 938,0 31,6 969,6 957,2 -12,3 Inkomster 723,1 40,6 763,7 817,0 53,3 -215,0 -205,9 -140,3 65,6 TABELL 5.11 UPPFÖLJNING AV UTGIFTERNA 1995/961 ,18 MÅN Miljarder kronor DEPARTEMENT STATSBUDGET TILLÄGGSBUDG ET ANVISAT TOTALT UTFALL DIFFERENS Statschefen och regeringen 2,9 1,0 3,9 2,8 -1,0 29,2 0,0 29,2 29,4 0,1 24,0 0,1 24,1 23,6 -0,6 Försvarsdepartementet 64,1 -18,0 46,1 44,9 -1,2 261,6 0,2 261,7 257,3 -4,5 36,0 0,2 36,2 43,6 7,4 112,4 40,8 153,2 147,6 -5,6 57,2 3,5 60,7 56,5 -4,2 18,7 0,5 19,3 15,8 -3,5 136,8 0,6 137,4 145,3 7,8 6,9 0,1 7,0 6,9 -0,1 50,3 1,4 51,7 51,8 0,0 4,0 0,0 4,1 4,1 0,0 2,7 1,1 3,7 2,9 -0,8 och dess myndigheter 1,2 0,0 1,2 1,2 0,0 Statsskuldsräntor 132,0 0,0 132,0 123,8 -8,2 Förändringar av anslagsberäkningar m.m. -2,0 0,0 -2,0 0,0 2,0 Summa 938,0 31,6 969,6 957,2 -12,3 1 Till följd av avrundningar stämmer inte summeringen i tabellen. Kostnaderna för sjukvårdsförmåner, främst läkemedelssubventioner, blev högre än i statsbudgeten främst till följd av nya och dyrare läkemedel. Bostadsbidragen överskred också budgeten med . På område överskreds statsbudgeten med . Anledningen till detta är att tidigare reserverade medel nu använts. anslag för bland annat drift och underhåll av statliga vägar har redan tidigare beräknats för kalenderårsvis användning. Medel anvisades dock budgetårsvis, i förväg. Vid ingången till 1995/96 hade en ingående reservation på och den nu återstående reservationen uppgår till . En stor del av reservtionsmedlen var således planerade att förbrukas /96. Detta är följaktligen inte ett överskridande i vanlig mening utan en effekt av en budgetteknisk förändring. Underskridandet på beror till övervägande delen på att avgiften till EU reviderats ned med totalt . Vid beräkningen av statsbudgeten överskattades de tullinkomster som ingår i EU-avgift med . Därutöver överskattades EU-budgetens utgiftsnivå främst 1995 vilket återspeglas i att den BNI-baserade avgiften blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna inom Utbildningsområdet blev lägre än anvisat. Detta beror till stor del på att medel för utbildningssatsningar som beslutats inte utnyttjats i den utsträckning som beräknats budget underskreds med . Till största delen beror detta på att EU-finansierade stöd inte utnyttjats som beräknat vilket också leder till att utgifterna för den svenska medfinansieringen minskar. Underskridandet beror till stor del på tidsförskjutningen i utbetalningarna av sådana stöd, vilket innebär att utgifterna istället belastar statsbudgeten kommande år. Tidsförskjutningen förklaras i sin tur till viss del av att den gemensamma politiken för den aktuella perioden inte varit helt införd. Dessa underskridanden ger inte en lika stor minskning av budgetsaldot eftersom ett lågt utnyttjande av EU- finansierade stöd också innebär lägre inkomster från EU. Inom område är avvikelserna mellan budget och utfall mycket stora, främst vad gäller arbetslöshetsersättningen. På detta anslag överskreds budgeten med . Detta har uppmärksammats tidigare. vårproposition beräknades överskridandet till och i budgetpropositionen till . Överskridandet beror huvudsakligen på att arbetslösheten blivit högre än beräknat i statsbudgeten. Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev lägre än budgeterat, främst till följd av att arbetsmarknadsverket inte lyckats uppnå de volymer av åtgärder som budgeten var avsedd för. Som en följd av detta har anslagssparandet ökat ytterligare och totalt fanns vid utgången av 1995/96 i anslagssparande för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifterna för flyktingmottagning har också underskridit budgeten, främst till följd av ett lägre antal flyktingar än beräknat. Statsskuldsräntor Utgifterna för statsskuldsräntor blev lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta kan huvudsakligen hänföras till fallande räntenivåer och apprecieringen av den svenska kronan. Inkomster Utfallet för statsbudgetens inkomster blev sammantaget högre än beräknat. Några av orsakerna till de ökade inkomsterna är dock av engångskaraktär. Försäljningen av aktier i ökade inkomsterna med . Den ändrade uppbörden av mervärdesskatt gav ökade inkomster med . En del av de högre bolagsskatterna bedöms också vara engångsvisa. Prognosen för fysiska personers inkomstskatt har varierat . Den huvudsakliga förklaringen till de minskade inkomsterna är en reglering till kommunerna avseende 1994 som betalades ut . Inkomsterna från juridiska personers skatt har visat sig vara underskattade. Utfallet har stadigt varit högre än prognoserna. Utfallet för socialavgifterna blev högre än prognostiserat på grund av att lönesummeutvecklingen underskattats. Beslutet att höja arbetsgivaravgiften bidrog med . Engångsinbetalningar från Posten och för deras pensionsåtaganden bidrog med ytterligare . Ökningen av momsinkomsterna jämfört med budgeten beror dels på den tidigare nämnda ändringen i uppbörden, dels på att modellen för momsberäkningar reviderats kraftigt och inkomsterna jus-terats upp med ca , dels på att den ekonomiska utvecklingen blev bättre än väntat. är ett netto av ökade och minskade inkomster. Ökningarna utgörs främst av försäljningar av aktier i . Den sammanlagda förbättringen av budgetsaldot i förhållande till totalt anvisade medel är . Av denna förbättring förklaras av ökade inkomster, av minskade statsskuldsräntor och av att utgifterna exklusive statsskuldsräntor blivit lägre. TABELL 5.12 UPPFÖLJNING AV INKOMSTERNA 1995/ INKOMST STATSBUDGET TILLÄGGSBUDGE T ANVISAT TOTALT UTFALL DIFFERENS Fysiska personers skatt 33,7 33,7 25,1 -8,6 Juridiska personers skatt 58,5 58,5 73,7 15,1 Socialavgifter 248,1 248,1 259,8 11,7 Mervärdesskatt 168,5 19,0 187,5 213,7 26,2 Energiskatt 66,7 66,7 65,1 -1,7 Övrigt 147,5 21,6 169,2 179,6 10,5 Summa 723,1 40,6 763,7 817,0 53,3 5.8 Uppföljning av konsolideringsprogrammet Det av regeringen genomförda konsolideringsprogrammet med besparingar och inkomstökningar uppgående till ca är i stort sett genomfört. Regeringen har till avrapporterat beslutsläget vad gäller budgetförstärkningarna. I budgetpropositionen återstod att precisera av utgiftsminskningar medan inkomstsidan i sin helhet var preciserad. TABELL 5.13 KONSOLIDERINGSPROGRAMMET, Varaktig effekt från och med1998, Miljarder kronor INKOMSTE R UTGIFTER TOTALT Preciserade beslut 59,4 65,0 124,4 Aviserade beslut 0 1,1 1,1 Återstår att åtgärda 0 0 0 Summa 59,4 66,1 125,5 De besparingar som återstår finns redovisade i tabellen nedan. Summan av de besparingar som återstår att precisera är i stort sett den samma som vid föregående uppföljningstillfälle. För besparingarna på sjukpenninggrundande inkomst och inkomstbegreppet kommer preciserade beslut att föreläggas . Besparingarna beskrivs närmare under utgiftsområde 9. Även besparingen inom kvarstår sedan budgetpropositionen men kommer att preciseras budgetproposition. Den återstående besparingen på allmän miljö- och naturvård angavs som preciserad vid förra uppföljningstillfället. Denna var dock att betrakta som preliminär. Slutlig fördelning av besparingen kommer att redovisas budgetproposition. Detta innebär att totalsumman av de återstående besparingarna nu är något högre än vid tidigare uppföljningstillfälle . TABELL 5.14 ÅTERSTÅENDE BESPARINGAR I KONSOLIDERINGSPROGRAMMET Miljoner kronor, netto Sjukpenninggrundande inkomst 480 Inkomstbegrepp 150 Näringsliv (UO 24) 260 Allmän miljö- och naturvård (UO20) 177 Summa återstår att precisera 1 067 5.9 Uppräkning av basbeloppet Regeringens förslag: Basbeloppet beräknas utifrån av förändringen av det allmänna prisläget som skett året före det år som basbeloppet avser. Det bastal som därvid skall användas skall vara 36 273. Vid beräkning av det förhöjda basbeloppet skall bastalet vara 36 992. De nya reglerna skall första gången tillämpas vid fastställandet av basbelopp . Skälen till regeringens förslag: Basbeloppet fastställs av regeringen och har tidigare helt följt förändringen i det allmänna prisläget. Som ett led i saneringen av statens finanser begränsades uppräkningen av basbeloppet och knöts till storleken av statens budgetunderskott. Uppräkningen begränsades därvid till av prisförändringen så länge budgetunderskottet överstiger . I enlighet med den ekonomisk- politiska propositionen (prop.1994/95:25) bör beräkningen vara av prisförändrigen vid budgetunderskott som är men som överstiger och full uppräkning bör ske när budgetunderskottet understiger . Basbeloppsuppskrivningen beror enligt dessa regler på utfallet för /96. Eftersom /96 är 18 månader har beslutat att en högre nivå skall gälla för underskottet. Nivåerna respektive skall därför multipliceras med 1,5 för att få de belopp som är styrande för uppräkningens procentsats. Eftersom budgetunderskottet /96 understiger men överstiger skall således basbeloppet räknas upp av förändringen i det allmänna prisläget 1997. Som en följd av detta måste det bastal som är utgångspunkt för beräkning av basbeloppet och det förhöjda basbeloppet ändras. Bastalet för beräkning av basbeloppet skall därvid vara 36 273 och bastalet för det förhöjda basbeloppet skall vara 36 992. Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 6 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 6.1 Inledning Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. Från och med /96 redovisar regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen förslag till tilläggsbudget. De medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp redovisas i denna proposition. Om ytterligare framställningar om anslag för innevarande budgetår skulle visa sig ofrånkomliga, kommer de att föreläggas i samband med budgetpropositionen . Nettot av de utgiftsökningar- och utgiftsminskningar som föreslås på tilläggsbudget för uppgår till (se specifikation i avsnitt 2). Utgiftsökningen finansieras delvis med engångsindragningar av anslagsbehållningar motsvarande ca för . I avsnitt 5 i denna proposition ger regeringen, i samband med utgifts- och inkomstprognoserna för innevarande budgetår, en närmare beskrivning av nämnda engångsindragningar. Vidare sker inkomstförstärkningar motsvarande ca , varav ca utgörs av en ökad tobaksskatt (se avsnitt 7) och ca i ökade inkomster från EU. Utgiftsökningarna är till största delen hänförbara till ökade anslag för bidrag för arbetslöshetsersättning och ökade anslag till kommunsektorn. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten ser regeringen ingen möjlighet att helt finansiera de ökade utgifterna för arbetslöshetsersättningen inom utgiftsområdet. De totala statliga utgifterna beräknas bli ca högre än tidigare budgeterat. beräknas statens inkomster ligga högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Underskottet är därmed lägre. Av avsnitt 5 framgår dessutom att det budgetpolitiska målet för nås med god marginal. Underskottet i det offentliga finanserna beräknas till av BNP att jämföras med målet om högst . 6.2 Avräkning av anslag och inkomsttitlar Av 10 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten följer att inkomster av skatter och utgifter för transfereringar skall avräknas mot inkomsttitlar respektive anslag då betalning sker, dvs. avräkningen skall ske på kassamässig grund. Andra inkomster och utgifter på statsbudgeten skall avräknas det budgetår till vilket de hänför sig, dvs. avräkningen skall ske på inkomst- respektive utgiftsmässig grund. Enligt fjärde stycket i angivet lagrum har möjlighet att för ett anslag eller en inkomsttitel besluta att avräkning skall göras på någon annan grund. Vid utformningen av verkställighetsföreskrifter till budgetlagen har kunnat konstateras att det för en del anslag har tillämpats en avräkningsgrund som varken är kassamässig eller utgiftsmässig. För en del andra anslag och inkomsttitlar tillämpas kassamässig avräkning när det enligt lagbestämmelserna rätteligen borde vara utgifts- respektive inkomstmässig avräkning. I flera fall har regeringen tidigare inhämtat bemyndigande att använda det aktuella avräkningsförfarandet. I anslutning till att antog budgetlagen, beslutade dock att tidigare givna bemyndiganden och andra beslut skulle upphöra att gälla i de avseenden som lagen reglerar. Äldre bemyndiganden eller beslut om särskilda avräkningsgrunder får därför numera anses upphävda. Enligt regeringens uppfattning bör de avräkningsförfaranden som avviker från huvudreglerna i lagen och som i sak är lämpliga ges förnyad giltighet. Regeringen anser att godkännande behövs i följande avseenden. Universitet och högskolor tilldelas anslag för grundutbildning på grundval av fastställda ersättningsbelopp för helårsprestationer och helårsstudenter. Enligt statsmakternas beslut (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) avräknas anslaget preliminärt när medel månatligen tillförs respektive myndighets räntekonto i . I samband med bokslutet görs en slutlig avräkning grundad på antalet utförda prestationer. Detta är ett avräkningsförfarande som varken är kassa- eller utgiftsmässigt. Avräkningsgrunden tillämpas för en rad anslag främst inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, t.ex. B1. När det gäller forskning och forskarutbildning m.m. avräknas anslagen definitivt när medel månatligen tillförs respektive myndighets räntekonto i . Avräkningen är varken kassa- eller utgiftsmässig. Förfarandet, som grundas på statsmakternas beslut (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388), tillämpas för en rad anslag främst inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, t.ex. B8. : Forskning och forskarutbildning.