prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — Ändringen motiveras av att brevrösterna skall kunna sorteras hos centrala valmyndigheten och distribueras till valnämnderna för att finnas hos dem vid deras s.k. onsdagsräkning. 10 § Bestämmelsen är ny och motiveras av att centrala valmyndigheten skall ta emot, sortera och distribuera brevrösterna till rätt valnämnd. skall göra med brevrösten 11 § Motsvarar 3 § brevröstningslagen. 12-15 §§ Motsvarar de åtgärder som valnämnden skall vidta enligt 4-6 §§ brevröstningslagen med det undantaget att brevrösten inte behöver innehålla något röstkort. Liksom tidigare brevröstningslagar har denna lag tidsbegränsad giltighet. Detta är lämpligt för att kunna följa utvecklingen i de länder där brövröstningen sker. 15.4 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 7.4.2 Förslaget är en ren följdändring till förslaget om ny vallag. 15.5 Förslaget till lag om ändring i lagen om kyrkofullmäktigval, m.m. 3 § Ändringen innebär att valdagen flyttas månad. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 13.1. 5 och 7 §§ Ändringarna är en följd av förslaget till ny vallag. 8 § Av andra stycket framgår att uppgifter om kyrkotillhörighet hämtas ur kyrkans eget register. Eftersom röstlängd enligt den föreslagna vallagen endast kommer att upprättas i samband med val eller omröstning är det även vid val till kyrkofullmäktige förhållandena före valdagen som avgör vem som har rösträtt. Uppgift om kyrkotillhörighet måste av praktiska skäl hämtas från kyrkan något före kvalifikationsdagen. Övriga ändringar är direkta följdändringar till förslaget till ny vallag. 13 och 15 §§ Ändringarna är direkta följdändringar till förslaget till ny vallag. 17 § Förslaget är en följd av förslaget till ny vallag. Se kommentaren till 30 §. 18, 20, 21 och 28 §§ Ändringarna följer av förslaget till ny vallag. 30 § Ändringen är en följd av förslaget att den centrala valmyndigheten skall ansvara för röstmottagningen på institutioner. En sådan röstmottagning blir på motsvarande sätt som enligt nu gällande bestämmelser formellt möjlig. 34 § Ändringen är en följd av det nya systemet för framställning av röstlängder som läggs fram i förslaget till ny vallag. 35-39, 41-43 och 49 §§ Ändringarna följer av förslaget till ny vallag. 50 § Ändringarna är en följd av förslaget till ny vallag. Av 19 kap. 3 § första stycket i den föreslagna vallagen framgår att ett överklagande av val kan tas upp till prövning även om överklagandet görs innan något beslut om valets resultat fattats. 51 § Ändringarna är direkta följdändringar till förslaget till ny vallag. 15.6 Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen 2-4 §§ Ändringarna är följdändringar till förslaget till en ny vallag. 5 och 6 §§ Ändringarna är en följd av det föreslagna systemet för framställning av röstlängd i förslaget till den nya vallagen. Röstlängd skall tas fram när val eller omröstning skall hållas. Om folkomröstning hålls med ett annat val behöver det inte upprättas någon röstlängd enbart för omröstningen. Röstkort skall upprättas också vid omröstning. Ändringarna i 6 § är endast följdändringar till förslaget till en ny vallag. 8 § Ändringarna är följdändringar till förslaget till en ny vallag. 10 § Ändringarna är följdändringar till förslaget till ny vallag. Särskilda röstmottagningsställen skall kunna inrättas också vid en omröstning. Dessutom gäller de föreslagna reglerna om brevröstning i vissa fall vid omröstningar enligt denna lag. 11, 12, 16 och 17 §§ Ändringarna är följdändringar till förslaget till ny vallag. I 16 § andra stycket har första meningen tagits bort. De ändrade reglerna för sammansättning i 19 kap. 16 § förslaget till ny vallag, medför emellertid att samma ordning som tidigare kommer att tillämpas vid överklagande av utgången en omröstning. Se också avsnitt 12.2. 15.7 Förslaget till lag om ändring i lagen om indelning i kommuner och landsting 1 kap. 24 § Ändringen har ingen motsvarighet i den nu gällande lagen. Den har tillkommit för att ge lagstöd för att ta fram en röstlängd och framställa röstkort inför lokala folkomröstningar i indelningsfrågor. Röstlängd och röstkort beställs hos skattemyndigheten som får ta betalt för sina kostnader. Detta motsvarar vad som gäller enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. 15.8 Förslaget till lag om ändring i lagen om homosexuella sambor Ändringarna är följdändringar till förslaget till en ny vallag. 15.9 Förslaget till lag om ändring i lagen om folkbokföringsregister 6 § Den nya punkt 13 innebär att det i folkbokföringsregistren får ingå uppgifter om anmälningar som utlandssvenskar gjort för att bli upptagna i röstlängd. 15.10 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen 4 kap. 2 § Förslaget har behandlats i avsnitt 10.1. Paragrafen får med anledning av de nya bestämmelserna om rösträtt för unionsmedborgare och medborgare i och en annan utformning. I paragrafen har kravet på folkbokföring, liksom vid övrig vallagstiftning, ändrats till de tre åren närmast före valdagen. Jfr 1 kap. 3 § förslaget till ny vallag. Förslaget kan komma att innebära att valinformation skall framställas på flera språk. Detta framgår av artikel 10 och 11 av direktivet. För informationen svarar den centrala valmyndigheten enligt 1 kap. 15 § förslaget till ny vallag. 5 kap. I samband med följdlagstiftningen till kommunallagen kom vissa bestämmelser om ersättare att överföras i sak oförändrade från den gamla kommunallagen till 14 kap. 18 a och 19 §§ den nuvarande vallagen. Reglerna är handlingsregler för kommunfullmäktige och saknar direkt betydelse för sammanräkningsarbete och mandatfördelningen. Reglerna bör därför föras över så att de åter tas upp i kommunallagen. 2 § Ändringen är en följd av förslaget om ett nytt förfarande vid framställning av röstlängder i den föreslagna vallagen. Någon gällande röstlängd kommer inte att finnas enligt förslaget. Antalet personer som finns upptagna i den senast framställda röstlängden för ett ordinarie val skall ligga till grund för antalet ledamöter i fullmäktige. 4 § I paragrafens andra stycke införs reglerna i 14 kap. 18 a § i den nuvarande vallagen. Reglerna har renodlats och utgör enligt förslaget endast handlingsregler för kommunfullmäktige. Det antal som kommunfullmäktige bestämmer skall vid mandat-fördelning ligga till grund för hur många ersättare som skall utses vid mandatfördelning. Reglerna om mandatfördelning och utseende av ersättare finns i 18 kap. 55 § samt 20 kap. 7-8 §§ förslaget till vallag. Av dessa paragrafer följer att det för ledamot eller ledamöter för ett parti som fått endast ett eller två mandat utsetts endast en ersättare skall det göras ytterligare en sammanräkning för att utse ytterligare ersättare (se också kommentaren till de nämnda paragraferna och avsnitt 10.3). 5 § Ändringen är en följd av den föreslagna vallagens disposition. 16 § I paragrafen införs reglerna i 14 kap. 19 § sjätte och sjunde styckena i den nuvarande vallagen. 34 § Ändringen har ingen motsvarighet i kommunallagen. Tillägget har kommit till för att klargöra att röstlängder och röstkort skall kunna framställas inför lokala folkomröstningar, se 2 § förslaget till lag om röstlängdsregister. 15.11 Förslaget till lag om ändring i kyrkolagen Flertalet ändringar innebär att valperioden för kyrkofullmäktige och andra kyrkliga organ förlängs från tre till . Skälen bakom denna förändring har utvecklats i avsnitt 13.2. De övriga ändringarna är följande. 12 kap. 2 § Ändringen är en följd av att regeln om folkbokföring ändras i den föreslagna vallagen så att rösträtten avgörs av en obruten folkbokföring före valdagen, jämför kommentaren till 1 kap. 3 § i den föreslagna vallagen. 46 kap. 3 § Ändringen är en följd av att och lagts samman till län . För att bibehålla de nuvarande geografiska gränserna för Lunds stifts valkretsar kan dessa inte längre vara kopplade till länsindelningen. 15.12 Förslaget till ändring i sametingslagen I sametingslagen finns bestämmelser om val till . Vissa av bestämmelserna i den lagen hänvisar till vallagen. Ändringarna i sametingslagen utgör i stort endast följdändringar beträffande de nämnda hänvisningarna och grundar sig på den ändrade dispositionen i den föreslagna vallagen. Jfr kommentaren till 1 kap. 3 § förslaget till ny vallag angående de tre åren närmast före valdagen. 15.13 Förslaget till lag om ändring i lagen om aviseringsregister 4 § I den nya punkt 12 klargörs att aviseringsregistret får innehålla uppgifter om anmälan som utlandssvenskar gjort för att bli upptagna i röstlängd. 7 § Uppgifterna i punkterna 10-12 behöver skattemyndigheten kunna söka fram för att få fullgoda röstlängder. vallagskommittés sammanfattning av betänkandet Vallagen (SOU 1994:30) Första etappen av uppdraget som huvudsakligen bestod i en översyn av valförfarandet från teknisk och administrativ synpunkt, utfördes av en särskild utredare och slutfördes genom överlämnandet av delbetänkandet (SOU 1992:108). Sedan utredningen ombildats till en parlamentariskt sammansatt kommitté har det fortsatta arbetet avsett valtekniska frågor i mera egentlig mening. I uppdraget har också ingått att göra en redaktionell och språklig översyn av vallagen. Språklig och redaktionell översyn av vallagen En utgångspunkt för den redaktionella omarbetningen av lagen har varit att bygga upp lagen så att den i stort följer de olika momenten i valförfarandet. Detta har lett till att reglerna i den nuvarande lagen har kastats om. Vidare har en strävan varit att lagen skall vara enkel att hitta i. Detta har bl.a. medfört att underrubriker satts in i de olika kapitlen i lagtexten. Enligt kommitténs mening bör vallagen innehålla en så gott som fullständig reglering av valförfarandet. Kommittén har därför i stort sett behållit de detaljregler som den nuvarande vallagen innehåller men också lagt till sådana grundläggande regler för valförfarandet som ges i bl.a. regeringsformen och kommunallagen (1991:900). Den föreslagna lagen innehåller därför ett antal bestämmelser som till sin karaktär är hänvisningar till andra författningar. Detta har bedömts vara praktiskt och bör underlätta för läsaren. Ett syfte med att använda denna teknik är också att vallagen skall bidra till förståelse för hur valsystemet författningsmässigt är uppbyggt. Vad gäller den språkliga översynen har ambitionen varit att anpassa lagtexten till ett modernt lagspråk. Samtliga lagrum i den nuvarande lagen är omarbetade på ett eller annat sätt. Kommitténs förhoppning är att den föreslagna vallagen skall göra det lättare för dem som arbetar med val att tillämpa lagen. Dessutom bör den på ett helt annat sätt än den nuvarande lagen kunna vara till hjälp för var och en som vill sätta sig in i och förstå hur valsystemet är uppbyggt och fungerar. Kommittén föreslår att - kvalifikationsdagen för rösträtt bestäms före valdagen, - systemet med att alltid ha en gällande röstlängd ersätts med ett system där röstlängden bara tas fram då det skall hållas ett val eller en omröstning, - tiden för förtidsröstning på posten kortas före valdagen, - den särskilda röstlängden, dvs. den röstlängd som utlandssvenskar tas upp i efter särskild ansökan, tas bort. Utlandssvenskarna skall med stöd av de uppgifter om utvandrade svenska medborgare som finns i folkbokföringssystemet tas upp i samma röstlängd som övriga väljare och då i det valdistrikt som de tillhörde när de utvandrade, - ansvaret för att utlandssvensken finns med i röstlängden skall också i fortsättningen vila på den som flyttar ut ur landet; utlandssvensken skall få ett röstkort genom att anmäla sin adress i utlandet, och - den som flyttar utomlands skall stå kvar i röstlängd och skall kunna förlänga genom att anmäla sin adress i utlandet. Kommittén föreslår dessutom en registerlag för röstlängds- och röstkortsframställningen mot bakgrund av de krav på skydd av den personliga integriteten som finns för ADB-register med personuppgifter. Utjämningsmandat och småpartispärr vid val till kommunfullmäktige Tanken på att vid de kommunala valen ha en ordning med småpartispärr och utjämningsmandat fanns redan då det riksproportionella systemet för val till infördes i samband med författningsreformen. Sedan ett system av det slaget börjat tillämpas för val till fr.o.m. valet har det från tid till annan förts fram krav på att införa ett mer proportionellt system också för val till kommunfullmäktige. Frågan har utretts utan att det lett till lagstiftning. Det har gått omkring den senaste mer ingående analysen av frågan gjordes. Kommittén anser det därför vara befogat att presentera en sådan analys utifrån de förutsättningar som gäller . Sammanfattningsvis kan sägas att det nuvarande systemet ger en relativt god proportionalitet men att det är möjligt att uppnå begränsade förbättringar vad gäller proportionaliteten för val till kommunfullmäktige. Kommittén avstår dock från att föreslå en nyordning eftersom det i kommittén inte har varit möjligt att uppnå enighet i frågan om huruvida ett kommunproportionellt valsystem bör förenas med en småpartispärr eller inte. Kommittén anser att det nuvarande kommunala ersättarsystemet kan skapa praktiska svårigheter för partier som är representerade i fullmäktige med endast ett eller två mandat. Därför föreslås en ändring som innebär att det lägsta antalet ersättare för en ledamot i fullmäktige ökas från en till två på det sättet att det för partier som har fått ett eller två mandat i kommunfullmäktige alltid skall utses två ersättare. Vad i övrigt gäller antalet ersättare anser kommittén att en ordning där ersättarantalet är fast fordrar mycket stora ingrepp i grundläggande delar av valsystemet utan att några större fördelar är att vinna. En sådan ordning avstyrks därför. Däremot föreslås vissa justeringar i sammanräkningsreglerna för att undvika att en ledamot blir utan ersättare i vissa situationer. Kommittén behandlar också ett förslag om att valsedlar skall förses med en symbol som visar för vilket parti valsedeln gäller. Kommitténs slutsats är att fördelarna med en sådan ordning inte uppväger de olägenheter och kostnader som kan uppstå. Kommittén ställer sig därför negativ till förslaget. Kommittén anser dock att det kan finnas anledning att ta upp frågan på i samband med den översyn av den fria nomineringsrätten m.m. som planeras. Röstmottagning genom svenska utlandsmyndigheter sker i stor omfattning. Enligt gällande praxis anordnas röstmottagning utomlands på platser där det finns fler än ett tiotal svenska medborgare. En särskild form av röstning är brevröstningen. Brevröstningen har enligt särskilda bestämmelser kunnat göras från två länder vid valen , nämligen och . Bakgrunden till detta är att dessa länder inte tillåtit att det där anordnas ordinär röstmottagning för val i andra länder. Vid brevröstning ställer väljaren i ordning sin röst och sänder den med vanlig post direkt till resp. valnämnd. Kommittén föreslår en viss utvidgning av brevröstningen. De väljare som befinner sig på ett fartyg i utrikes fart skall enligt förslaget kunna brevrösta. När det gäller formföreskrifterna vid brevröstningen föreslår kommittén att kravet på att väljaren skall bifoga sitt röstkort till brevrösten tas bort. Kravet på att brevrösten skall vara försedd med poststämpel som klart visar att rösten sänts från ett land där brevröstning är tillåten skall dock finnas kvar. Kommittén tar upp frågan om det skall införas ett obligatoriskt krav på att väljarna skall legitimera sig när de röstar i sin vallokal. Något sådant krav finns det inte. Vid röstning på posten eller vid utlandsmyndighet är det däremot obligatoriskt att en väljare legitimerar sig om de inte är kända för röstmottagaren. Kommittén anser inte att motsvarande regel nu bör införas vid röstning i vallokal. Med en sådan regel skulle man kunna riskera att vissa av de väljare som saknar legitimation inte kan delta i val. Enligt gällande bestämmelser har den som röstat på posten, eller förtidsröstat på annat sätt, alltid möjlighet att ångra sig och ändå rösta i sin vallokal. I så fall gäller den röst som lämnats i vallokalen. Denna möjlighet, som finns hela valdagen ända fram till dess vallokalen stängs, leder till valadministrativa problem och försenar det preliminära valresultatet. Kommittén föreslår därför att möjligheten att ångerrösta begränsas något. Den som förtidsröstat skall kunna ångerrösta i sin vallokal fram till . Härigenom vidgas förutsättningarna för en mer flexibel och kostnadseffektiv valadministration. Dessutom kan valförfarandet bli säkrare och det preliminära valresultatet tas fram tidigare på valkvällen utan att kostnaderna för valet ökar. Det centrala myndighetsansvaret för poströstningen, inkl. ansvaret för institutionsröstningen och röstning på tillfälliga postkontor på valdagen, har i samband med Postens bolagisering förts över till (). Kommittén föreslår att RSV skall kunna bestämma att den röstmottagning som sker på vårdinrättningar eller andra institutioner, söndagen före valdagen skall kunna anordnas inte bara av utan också av någon annan t.ex. kommunens valnämnd. Motsvarande föreslås när det gäller den röstmottagning som kan anordnas på valdagen. Den lokal som inrättas för röstningen skall kallas särskilt röstmottagningsställe. Kommittén föreslår att det, till skillnad från , skall vara möjligt att pröva en skrivelse med ett överklagande som ges in innan valutgången är formellt fastställd. Vidare föreslås att partier skall underrättas om vissa beslut som gäller utseende av efterträdare och ersättare . Flertalet av de förslag som läggs fram fordrar förberedelser bl.a. i form av utvecklande av nya ADB-rutiner, utbildning för dem som arbetar med val eller information till allmänheten. Detta gäller särskilt det nya röstlängdssystemet. Kommittén anser därför och med hänsyn till att försöksverksamhet av olika slag planeras års val att de framlagda förslagen bör genomföras först efter detta val. Från kostnadssynpunkt är det framför allt förslaget om nya regler för framställning av röstkort och röstlängder som är av intresse. Vissa initialkostnader kan komma att uppstå för maskinell utrustning liksom för att utveckla ADB-system. Dessa kostnader bedöms dock kompenseras av de långsiktiga besparingar som det nya systemet leder till. Övriga förslag som läggs fram påverkar inte nämnvärt kostnaderna för valet. vallagskommittés betänkande Vallagen (SOU 1994:30) har remissyttranden avgetts av , Utrikes-departementet, Datainspektionen, Statskontoret, , , , Skatte-myndigheterna i , , , , , , och , , vid , länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , och , , , , , , , , , , och , , kommun, kommun, , , , , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , , , , , i Världen, och . Nomineringsrätts- och valkretskommitténs sammanfattning av betänkandet Vissa valfrågor (SOU 1995:143) Kommittén har i uppdrag att se över vissa valfrågor. I betänkandet behandlar vi frågor med anknytning till vallagstiftningen. Dessa är missbruket av den fria nomineringsrätten, frågan om partisymboler på valsedlar och valkretsindelning till riksdagsval. Under arbetets gång har frågor uppkommit i anslutning till den personvalsmodell som skall gälla vid de allmänna nationella valen . Tilläggsdirektiv har utfärdats som innebär att vi skall utvärdera de val där personval förekommit, dvs. försöksvalen i vissa kommuner vid val samt Europaparlamentsvalet . Utvärderingen kommer att redovisas först i ett senare betänkande. I detta betänkande tar vi därför endast upp de tre först- nämnda frågorna. Det har pågått en omfattande berarbetning inom vallagsområdet. förbereds ett förslag till ny vallag inom . Vi utgår dock helt från nu gällande lagstiftning. I kapitel 2 presenterar vi grunderna för de allmänna nationella valen. Presentationen är översiktlig för att tjäna som utgångspunkt för de frågor som diskuteras längre fram i betänkandet. Särskild vikt läggs vid olika mandatfördelningsmetoder som grund för de valtekniska överväganden som görs i kapitel 5. I kapitel 3 behandlar vi frågor som har att göra med den fria nomineringsrätten. Det är framför allt frågor med anknytning till missbruket av den fria nomineringsrätten som behandlas. Först beskriver vi vad den fria nomineringsrätten är varefter vi går igenom vilka som använder den och i vilken omfattning. Vi konstaterar bl.a. att personer utanför ett parti tagit sig in i den valda församlingen på mandat från det partiet. Vi försöker avgränsa vad som skall anses vara missbruk av den fria nomineringsrätten vilket i första hand är förfaranden som uppenbart vilseleder väljarna eller medverkar till att valsyste- met framstår som orättvist. Innan vi går över till att behandla olika förslag för att komma till rätta med missbruket presenteras olika regler med anknytning till den fria nomineringsrätten och dessas tillkomsthistoria. Andra länders reglering av nomineringsförfarandet berörs också. I samband med redogörelsen för tidigare förslag tar vi också upp olika möjligheter att komma till rätta med missbruket av den fria nomineringsrätten. Mot den bakgrunden presenterar vi två olika modeller för att komma till rätta med missbruket av den fria nomineringsrätten. Vi förordar i första hand en modell som bygger på offentliga valförbe- redelser. Grunddragen är i korthet att partierna måste anmäla sitt deltagande i val. Dessutom måste samtliga kandidater anmälas för att de skall beaktas vid mandatfördelningen. Valsedlarna trycks i central regi. Detta förslag innebär att den fria nomineringsrätten kraftigt beskärs. Härigenom uppnår vi ett effektivt skydd mot missbruket. Vi förordar i andra hand ett straffrättsligt ansvar för den som på ett uppenbart vilseledande sätt utnyttjar en partibeteckning. Till detta kopplas valrättsliga konsekvenser som skall förhindra att personer utan anknytning till ett parti kan ta sig in i den valda församlingen under det partiets beteckning. Modellen innebär att dagens skydd för partibeteckningar blir överflödigt varför reglerna om två anmälda kandidatnamn utmönstras och ersätts med obligatorisk anmälan om deltagande för partier. Genom förslaget uppnår man att användningen av s.k. piratlistor väsentligen försvåras och att problemen kring de mindre seriösa partibeteckningarna försvinner. I direktiven ges vi i uppdrag att överväga möjligheterna att förse valsedlarna, förutom med partibeteckning, också med symboler som visar för vilket parti valsedeln gäller. Vi presenterar inledningsvis reglerna för vad en valsedel skall innehålla varefter frågans tidigare behandling tas upp. Om symboler på valsedlarna tillåts kan vissa problem med missbruk som sammanhänger med den fria nomineringsrätten tänkas förekomma. Även om detta missbruk kan förhindras finner vi att de fördelar ett förslag som tillåter symboler på valsedlarna kan medföra inte uppväger de olägenheter som kan förutses på principiella grunder eller i form av ökade kostnader. För att lösa vissa av dessa frågor krävs ytterligare överväganden som hänger samman med frågan om valsedelns framtida utformning och röstsammanräkning med datorstöd. Symboler på valsedlarna bör enligt vår mening få en mer allsidig belysning i ett sådant sammanhang varför något förslag till förändringar inte läggs fram i denna fråga. Enligt direktiven skall vi undersöka möjligheterna att dela de största riksdagsvalkretsarna. I kapitel 5 presenterar vi, efter en genomgång av den nu gällande valkretsindelningen, alternativa valkretsar för val till . De valkretsar som behandlas är , , och . Tanken är att alternativen skall underlätta diskussioner om ändrad utformning av valkretsarna. För förs ett alternativ fram med två valkretsar och tre alternativ med tre valkretsar. För presenteras fyra alternativa valkretsindelningar som innebär att valkretsen delas i två till fyra valkretsar. För och för presenteras två alternativa lösningar för respektive krets som innebär en delning i två alternativa valkretsar för varje lösning. Vidare diskuteras de olika alternativens valmatematiska konsekvenser.