prop · GK0324 · 1997-01-01 00:00:00 — har en skyldighet att erbjuda samtliga vuxna asylsökande och ungdomar fr.o.m. , som bedöms ha förutsättningar, att delta i organiserad Detta gäller även dem som har eget boende. långsiktiga målet är att alla vuxna bör kunna arbeta eller delta i någon form av Under /95 var En annan utgångspunkt är att erbjuda sådan verksamhet som är till nytta oavsett om man får tillstånd att stanna i För den som utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamheten Detsamma gäller den som håller sig undan så att Skälen till att asylsökande förväntas delta i organiserad verksamhet är flera. Dels är det viktigt att motverka passivisering, särskilt vid lång väntan på beslut och dels att i någon mån få en motprestation utförd för det bistånd den asylsökande får till sitt uppehälle. Undervisning eget boende - av alla i denna familjetyp - medan av barnfamiljerna bor på förläggning. vidare redovisats att tillgängligheten till de asylsökande i eget boende är sämre än för dem med förläggningsboende. Av dem med eget boende uteblev till första asylförhör medan motsvarande andel för dem på förläggning är . Däremot har det inte kunnat konstateras några entydiga skillnader i tillgänglighet för verkställighet av avvisningsbeslut. Asylsökande barn i grundskoleåldern får undervisning genom kommunens försorg och ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasie-ersättande undervisning genom Barn och ungdom i eget boende har, som tidigare nämnts, inte tillgång till verksamhet som motsvarar den familjebaserade verksamheten vid förläggningar. Vissa indikationer finns på att barn och ungdomars psykiska välbefinnande i eget boende är förhållandevis dåligt. jämförande material för förläggnings-boende barn och ungdomar finns dock inte. Kommunernas flyktingmottagande har påverkats av att så många asylsökande har bosatt sig hos släktingar eller vänner i kommunerna, oftast i redan invandrartäta områden i storstadskommunerna. De asylsökande som senare får uppehållstillstånd bosätter sig som regel i den kommun där man bott under Detta har medfört att storstadskommuner och andra kommuner med ett stort antal asylsökande i eget boende inte längre har samma möjligheter som tidigare att ta emot flyktingar som kommer från en förläggning. av asylsökande med eget boende till storstadkommunerna och det låga antal asylsökande som ges permanent uppehållstillstånd har också fått till följd att mindre kommuner får mycket få kommunplacerade flyktingar. den här utvecklingen att den s.k. Hela Sverige-strategin inte har kunnat Den invandrarpolitiska kommittén (dir. 1994:130) som lämnade sitt slutbetänkande till regeringen har bl.a. föreslagit vissa begränsningar av möjligheten för asylsökande att själva ordna sitt boende. Vidare föreslår kommittén att den framtida invandrarpolitiken skall riktas till nyanlända invandrare och vara begränsad i tiden. Introduktionen i kommunen bör normalt omfatta men kan i vissa fall förlängas till . också bl.a. att den som deltar i ett introduktionsprogram skall få en Slutdatum för remisstiden är . trädde en ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) i kraft. En förändring är att den tid under vilken har ansvar för bistånd till utlänningar som sökt asyl och har eget boende har sträckts ut till att gälla även efter det att uppehållstillstånd har beviljats. vistelsekommunen som uppehållstillstånd beviljades vilket medförde svårigheter för den mottagande kommunen. En annan förändring är att LMA inte skall omfatta barn som saknar uppehållstillstånd och bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd - såvida de inte bor på en har beslutat att i enlighet med regeringens proposition (1993/94:94) om mottagande av asylsökande m.m. låta ansvaret för de asylsökandes sjukvård gå över till landstingen . representanter för , , Social- och Arbetsmarknadsdepartementen har berett frågan. Enligt regeringens mening bör principen vara att hälso- och sjukvården för asylsökande så långt möjligt organiseras på samma sätt som för befolkningen i Staten bör emellertid ha kostnadsansvar för vården även om ersättningen bör lämnas på ett enklare sätt än och inte genom att varje Regeringen har efter överläggningar med företrädare för sjukvårdshuvudmännen nått en överenskommelse om hälso- och sjukvård för asylsökande. innebär i korthet att landstingen skall ge vuxna asylsökande akut sjuk- och tandvård samt sådan vård som inte kan anstå. Asylsökande barn skall få samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. också erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från Staten skall enligt överenskommelsen kompensera landstingen för vård som ges till asylsökande m.fl. med en schabloniserad ersättning per Ersättningens storlek är åldersdifferentierad. är ersättningen , för barn , för vuxna under och för personer per kvartal. För vård åt asylsökande där kostnaden för en vårdkontakt uppgår till mer än 50 , beräknad enligt gällande riksavtal för hälso- och sjukvård, skall staten lämna särskild ersättning motsvarande den kostnad som överstiger 50 000 De förändringar som följer av överenskommelsen kommer att träda i kraft Enligt det system för flyktingmottagande som infördes är det kommunerna som tar emot flyktingar och staten som har det övergripande ekonomiska ansvaret. träffar överenskommelser med kommunerna om att ta emot flyktingar och vissa andra utlänningar och kommunerna har därefter ansvaret för att flyktingarna får en bra introduktion i det svenska samhället. I nedanstående tabell ges en statistisk överblick över det kommunala ---------------------------------------------------------------------- År Avtalade Faktiskt Antal kommunplatser mottagna kommuner ---------------------------------------------------------------------- 1989 18 297 21 173 276 ---------------------------------------------------------------------- 1990 22 808 22 237 278 ---------------------------------------------------------------------- 1991 22 077 18 961 277 ---------------------------------------------------------------------- 1992 21 817 18 472 271 ---------------------------------------------------------------------- 1993 21 400 25 300 271 ---------------------------------------------------------------------- 1994 49 900 61 500 272 ---------------------------------------------------------------------- 1995 17 930 15 900 272 bygger på att ett som svarat mot ett har haft en stor prinicipbeslut i ---------------------------------------------------------------------- kommunerna under kommunerna 1991 göra upp asylsökande frånuppgick till ca (1989/90:105) planer för Bosnien- 15 900 personer. , Av dessa var ca ett program introduktion i det dels den för att svenska samhället. förordning som direktmottagna underlätta för Planen skall regeringen kvotflyktingar flyktingar alltid göras i fattade beslut och var att snabbare samråd med om anknytningar till få en flyktingen själv 1994 och som dessa. Totalt förankring i och i samverkan innebar att fanns svenskt med den lokala barnfamiljer överenskommelser arbets- och arbetsförmedlingen. som sökt asyl med kommunerna om samhällsliv. före den 1 att ta emot ca 17 även ske med övriga infördes ett myndigheter m.fl. skulle få Behovet av nytt system som deltar i stanna här om kommunplatser har för statlig flyktingmottagandet. inte särskilda därefter ersättning för I programmet för skäl talade mot successivt flyktingmottagandet.aktivt och Under minskat och under Huvudsyftet samordnat budgetåret /96 med flyktingmottagande 1994/95 var en beräknas förändringen avbetonas särskilt stor del av de kommunerna ta ersättningssystemetatt det behövs en kommunmottagna emot ca 13 000 var att helhetssyn och en I detta stimulera samordning mellan barnfamiljer platsbehov ingår kommunerna olika myndigheter som fått även kommunplatser att vidta i arbetet med uppehållstillståndför kvotfyktingaraktiva åtgärderflyktingar. med grund i och anhöriga. för att understryks vikten regeringens flyktingarna av att de fackliga tidspraxisbeslutKommunernas snabbare organisationerna, för introduktionsprogramskall kunna arbetsgivarna och I propositionen bli frivilligorganisationerna Det totala Samordnat självförsörjande.får en mer aktiv antalet flyktingmottagande Kommunerna roll än . mottagna och nytt system förutsätts Som exempel kan personer i för ersättning tillfr.o.m. år nämnas en treårig ---------------------------------------------------------------------- försöksverksamhetlokalavdelning i kommunen och tillgodosedd genom i /som saknar socialbidrag. grundläggande Fr.o.m. den 1 Den bedrivs Kommunernas kunskaper har insatser under det svenska kommunerna, genom 1994 i den språket. lagen (1992:1068) av syftar bl.a. till Kommunens om fem att ge flyktingen insatser introduktionsersättning frivilligorganisationeren bostad, medelsyftar ävenför flyktingar och i samverkan till sin till en vissa andra med försörjning, så godadelaktighet i utlänningar, getts stads kunskaper som samhällslivet möjlighet att under möjligt i det som ger en Särskilda svenska språket flyktingen introduktionsperiod projektmedel och om det förutsättningarbevilja har beviljats svenska samhället att påverka introduktionsersättning av dåvarande som krävs för att sin egen i stället för Civildepartementet.flyktingen aktivtsituation och socialbidrag till Genom ett skall kunna delta därmed främja flyktingar och särskilt avtal i arbets- och goda etniska vissa andra med kommunen samhällslivet i relationer. överförs viss övrigt. Kommunerna Av stor omfattas av det del av har enligt betydelse för kommunala flyktingersättningenskollagen flyktingens flyktingmottagandet. till (1985:1100) en introduktion Ett villkor för att föreningarna förskyldighet att så är också introduktionsersättning deras snart som möjligt, insatser i skall kunna De och senast inom övrigt inom beviljas är att organisationer efter utbildningsväsendetflyktingen följer som ingår i det att rätt till samt den är Röda korsets för invandrare insatser. ,(sfi) inträtt (om Under den kommunen efter KFUM/KFUK:s inte särskilda skälförsta tiden i samråd med den studieförbund, föreligger) kommunen får enskilde Sociala tillhandahålla sfi flyktingar flyktingen. Missionen, Blå till de personer som regel sin 60-tal kommuner Bandets som är bosatta i försörjning har börjat använda ---------------------------------------------------------------------- sig av den nya ---------------------------------------------------------------------- 150 900 kommunen. Statlig om mottagande av kronor för omfördelning har på ersättning/kostnaderflyktingar. Den ärflyktingar så sätt skett av Kommunerna får oberoende av hur som fyllt 16 schablonersättningen statlig många flyktingar år och från ersättning för kommunen tar emot 92 600 för utflyttningskommuner mottagande av och utgår för varjebarn under 16 till kommuner med flyktingar och år som år. vissa andra överenskommelsen skall sekundärinflyttning utlänningar omfattar med ett justeras så att ersättningen enligt belopp som med i högre grad förordningen motsvarar hänsyn till sammanfaller med (1990:927) om schablonersättningenbl.a. statlig för tre vuxna kostnadsutvecklingen.kostnader. ersättning för flyktingar. Från och med För flyktingar flyktingmottagande som som inte kan m.m. Schablonersättningen1996 gäller försörja sig på grund Kommunerna får skall täcka nya regler för av funktionshinder en kommunernas utbetalning eller hög ålder (60 schabloniserad kostnader och därutöver) får ersättning för ekonomiskt bistånd schablonersättningkommunen ersättning varje mottagen till flyktingar till för vissa särskilda flykting och och huvuddelen av kommunerna. annan utlänning övriga bidrag som Den nya Ersättningen avser som omfattas tidigare lämnades ordningen ekonomiskt bistånd av till komunerna för innebär bl.a. enligt social- flyktingmottagandet.flyktingmottagandet.att tjänstlagen, stöd Vid sidan härav Den skall även utbetalningarnaoch hjälp i boendet lämnas också inkludera delas upp i och färdtjänst. viss annan kommunernas fler delar än För ensamma kostnader för flyktingbarn under lagstadgad och fördelas som kommit Grundersättning svenskundervisning tiden så att till utan skall utges för vuxna som de mer egen vårdnadshavare till alla omfattas av ansluter till beviljas ersättning kommuner som flyktingmottagandet.när för faktiska träffat överens-För år 1996 är kostnaderna kostnader för kommelse med schablonersättningenuppstår för bistånd som ges med ---------------------------------------------------------------------- stöd av 1995/96 är 110 större omfattning bör har därefter i (1980:620) Kostnaderna för involveras lämnat eller lagen ersättning till sin egen en (1990:52) med kommunerna introduktion. särskilda uppgick under Slutligen om vuxna bestämmelser om /95 visar invandrares vård av unga. till ca 6,7 uppföljningen kunskaper i Ersättningen miljarder kronor. att arbetsför- svenska och avser främst Under budgetåret medlingen svenskundervisning placering i 1995/96 beräknas borde spela för invandrare. familjehem kostnaden till en aktivare denna rapport eller drygt 4 miljarder roll redan visar att läget är under oförändrat dystert; Ersättning av introduktionensalltför långa extraordinära Uppföljning/utvärderinginledning. kostnader kan av Statens många avbrott och efter prövning flyktingmottagandetinvandrarverk alltför få klarar av av och den statliga lämnade år 1994utbildningen. och inom ramen till har i samråd med för anvisade uppföljning har regeringen om medel lämnas under det senaste flyktingars gjort en till kommuner åretfokuserats på svenskundervisning.sammanställning om eller kommunernas Av rapporten flyktingars landsting som arbete med de framkom att registrering på har vissa individuella väntetiderna arbetsförmedlingen typer av introduktionsplanerna.innan sfi vad gäller extraordinära Därvid har brister påbörjats är förflyktingar kostnader för noterats främst långa, mottagna åren 1991, flyktingmottagandet.vad gäller planeravbrotten i 1992 och 1993. Den totala för barn och studierna för Under- ramen för flyktingar som många och att sökningsgruppen ersättning av flyttat till en alltför få består av extraordinära ny kommun. kostnader Dessutom studierna med flyktingar i åldern under konstateras att godkänt 16 - . budgetåret flyktingen i resultat. av mottagna ---------------------------------------------------------------------- flyktingar i utomnordiska den osäkerhet avsedd att täcka som kunde fram t.o.m. den 30 16 - och Vid sidan av finnas . som tagits resultatuppföljningenkommunernas Arbetsgruppen emot skall en central redovisning har vidare under 1991-93 är utan uppföljning ske av att den arbete och kostnadsutvecklingenstatliga gjort en slutlig denna andel är för stat och ersättningen i uppföljning i nästan fyra kommun. gånger så stor Arbetsgruppen kommuner den statliga som den för har i rapporten dittills hade ersättningen för motsvarande Hur täcker den täckt de flyktingar som grupp statliga kostnader som tagits emot ersättningen den varit täckt de kostnader Skillnaden kommunens avsedd att ersättningen varit mellan kostnader för täcka för avsedd att täcka. flyktinggruppen flyktingmottagandet?flyktingar Resultatet av och samtliga Uppföljning av mottagna i en denna uppföljning utomnordiska kommunalt kommun år bör liksom den medborgare är flyktingmottagande 1991. mindre men för flyktingar flyktingar med viss likafullt mottagna åren mottagna i en försiktighet på anmärkningsvärd.1991-1993 under kommun grund av den Det är små tiden t.o.m. framkom av osäkerhet som kan grupper som (Ds urvalsunder- finnas i en del av trots 1994:136) sökningen att kommunernas registrering på redovisat de flesta redovisning och de arbetsförmedlingenresultaten från kommuner låg brister som ännu har någon form tidigare under eller kan antas finnas Av uppföljning från enomkring den kvar i kommunernas personer som är urvalsundersökning förväntade uppföljning av i i 41 kommuner. arbetsmarknadsåtgärderArbetsgruppenoch att den flyktingmottagandet. är en markant fann med statliga Resultaten av högre andel utgångspunkt från ersättningen uppföljningen flyktingar (ca urvalsundersökningendittills täcktredovisas i ) jämfört och med de kostnader rapporten med övriga reservation för den varit täcker den statliga ---------------------------------------------------------------------- ersättningen stor utflyttning slutsatser om inte betalats ut kommunernas av flyktingar. orsaker till för denna grupp kostnader för Flera kommuner skillnader i blir dock flyktingar med stor bidrags- kostnadstäckningen mottagna år inflyttning av utnyttjandegradenlägre. (Ds flyktingar som mellan olika av de undersökta första gången kommuner har kommunerna har fått Uppföljningen tagits emot i inte varit sina kostnader visar i stort annan kommun år möjliga att täckta helt och sett på samma 1991 och som var dra utifrån hållet genom resultat som boende i kommunen kommunernas statliga bidrag. den tidigare vid utgången av redovisningar. För de kommuner som januari månad 1995 Arbetsgruppen inte fått alla Det innebär att hade en hög har under kostnader ersatta, den statliga bidragsutnyttjandegrad.våren 1996 är underskottet i ersättningen För kommuner med gjort en flertalet fall avseende stor inflyttning fortsatt högst . flyktingar av flyktingar undersökning, undersökningarna av mottagna år kommer de nya som baseras på såväl som 1991 för de ersättningsreglernaflyktingar 1992 års flesta som trädde i kraft som första flyktingmottagande kommuner täckt gången tagits framgår tydligt att de kostnader 1996 och som nämns emot i en sekundärflyttningarna ersättningarna under avsnittet kommun år gjorde varit avsedda Statlig 1992. utflyttningskommunerna Någraersättning, att ha Analysen är till vinnare med kommuner har positiva effekter ännu inte inflyttningskommunerna en hög genom att slutförd, men som regel inte bidragsutnyttjandegradersättningen det kan dock fick sina medan några har sträckts ut i konstateras kostnader täckta. en väldigt låg tiden och därmed att Inflyttningskommunerna bättre bör kommunerna är nästan alla stora Kännetecknande sammanfalla med har ungefär och medelstora för kommuner när i tiden samma kommuner i med en låg kommunernas kostnader som mellersta och södra bidragsutnyttjandegradkostnader uppstår.år 1991. är Några Eftersom något flyktingar som att de har en ytterligare konjunkturtilläggflyttar ifrån ---------------------------------------------------------------------- ursprungskommunenatt den statliga varit första två åren efter mer än 18 ersättningen inte registrerade utbetalningen. månader efter har täckt vid en Ränta utgår med en det första kostnaderna är att förläggning förräntesats som kommunmottagandetkommunernas asylsökande fastställs för varje får socialbidragskostnadereller som av regeringen. inflyttningskommunernablivit större änövrigt Amorteringstidens inte del av beräknat genom att omfattas av längd bestäms med schablonersättningen.så få flyktingarflyktingmottagandet.utgångspunkt från Små kommuner, kommer ut i Lånebeloppet lånens storlek. oberoende av arbete. fastställs i Låntagare med låga geografiskt procent av inkomster kan få Lån till läge, är i gällande anstånd med hemutrustning för allmänhet basbelopp återbetalning eller flyktingar utflyttningskommuner enligt lagen nedsättning av det Sedan den 1 och får sina om allmän belopp som skall kostnader försäkring. Vid erbjuds täckta av de Beloppet för långvarig oförmåga flyktingar ett lån statliga ett att betala till bidragen. enpersonshushålltillbaka lånet hemutrustning. De ändrade är högst 21 000skall detta kunna erhöll utbetalningsregler kronor och för avskrivas. Med de flertalet för en familj med relativt förmånliga flyktingar schablonbidragen två barn villkor som gäller socialbidrag till som gäller 34 000 för lån till hemutrustning vid fr.o.m. den . Från hemutrustning bör bosättning i en beviljat det normalt sett kommun. syftar bl.a. belopp inte finnas något Lånet till att ta avräknas en behov av administreras av bort orättvisor uppläggningsavgiftsocialbidrag till Centrala i på för möbler och annat . ersättningsnivån närvarande 300 bohag. Lån kan beviljas kommunerna kronor i Återbetalning av till flyktingar emellan på samband med lån började i m.fl. som fyllt grund av utbetalningen. och , som tas sekundärflyttningar. Lånen är har 104 emot i en kommun Den främsta amorteringsfriamiljoner kronor av efter att ha orsaken till under de kapitalskulden ---------------------------------------------------------------------- betalats varit knutet till ledamöter från insatser för att 3 departementet och Flyktingpolitiskakomma åt 000 lån har har letts av rådet, grundorsaker till I rådetInvandrarrådet flykt. Ca 33 800 har ingått och viktigaste personer har ledamöter från Am- invandrarnas organisationerna nesty trossamfund med flykting- - Internationals deltog. svenska sektion, är FN:s ansökt om Rädda barnen, internationella migrations- och flyktingpolitiska högkommissarie för anstånd med Svenska arbetet och flyktingar (UNHCR) återbetalningen flyktingrådet, roll och FN:s Under 1.Inledning hjälporganisation församlingsnämnd, för verkar aktivt har beslut Svenska röda palestinaflyktingar i en rad fattats om korset, (UNRWA). internationella avskrivning av frikyrkoråd och Inom är det fora för att lån för 2 496 naturliga skäl bidra till lånehushåll med personal vid den ekonomiska varaktiga en summa av invandrarbyråer politiken i lösningar av ungefär 34 och medlemsländerna, både de miljoner flyktingmottagningar arbetskraftsfrågorna problem som kronor. (RIB). Dessutom etc. som bestämmer orsakar har ingått inriktningen av folkomflyttningar VSamråd med frivilligorganisationer m.fl.representanterdet och av de Flera svenska från berörda migrationspolitiska konsekvenser frivilligorganisationermyndigheter, arbetet. som följer är aktiva inom Svenska är därav. invandrings-, kommunförbundet, ett Inom FN:s , viktigt forum för ram behandlas biståndspoliti- Advokat- mellanstatlig flyktingpolitiska ken. På central samfund, dialog kring frågor med nivå har de riksdagspartierna integration av avseende på största och UNHCR. invandrare i såväl åtgärder för organisationerna medlemsländerna. Där dem som samlats i ett hölls ett möte har man också under tvingats på flyktingpolitisktenligt en ny en följd av år flykt som råd, som har struktur, där arbetat med ---------------------------------------------------------------------- asylrättsliga förutsättningar församråd. det nordiska vara avslutad En är en gemensam lämnar integrationen analys av de angelägenhet betydande bidrag har även rättsakter som som utgör ett till de immigrationspolitiskainom EU gäller påproblem i internationella Som detta område har dagens flyktingprogrammen. medlem i EU dock visat, att situation. deltar inte fem viktigaste i och bidrar ställs inför krav påverkar aktivt bidragsgivarna till det genomgripande för att till UNHCR och arbete som förändringar av effektivisera UNRWA. bedrivs i politiken på detta biståndet till bidragen till WFP syfte att område. avveckla eller Det nordiska flyktingar är bland förenkla samarbetet i reformerades de största och mest gränskontrollen migrations- och UNHCR:s och flexibla. flyktingpolitiska WFP:s (FN:s Via SIDA:s har frågor har även livsmedelsprogram)katastrofanslag och 1995 i betydelsefullt, struktur. På insatser till förmån flera fora främst av två skäl.svenskt för flyktingar och fortsatt att Dels är inititativ internflyktingar i verka för att utvecklingen i beslöts att olika regioner, länder vårt östra närområdegenomföra en ofta i samarbete skall dela på ett gemensamt samlad översyn med FN eller ansvaret i den nordiskt av roll- och enskilda massflyktssituationintresse, dels ärmandatfördelningenorganisationer. som uppstått det faktum att inom FN- 1995 gick de till följd av tre nordiska systemet vid största bidragen kriget i f.d. länder blivit humanitära till f.d. medlemmar i - insatser, som , Stora medan två valt att ju sjö-regionen medlemskap i stå utanför - ett huvudsakligen (, ), EU har förhållande som berör och .