prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — Vidare bör återföringen av erfarenheter| |som erhållits inom tillsynsverksamheten prioriteras.| |Inom den sociala tillsynen är det viktigt att arbetet| |med att utveckla samarbetet med länsstyrelserna| |fortsätter. | | När det gäller verksamhetsgrenen Utbildning och| |utveckling delar regeringen | |uppfattning att arbetet inom detta område behöver| |förstärkas. De genomförda insatserna har i många fall| |haft betydelse men det saknas ännu en systematisk| |utvärdering av resultatet. Det finns också behov av att| |inom det sociala arbetet finna metoder som har| |dokumenterade effekter samt att i ökad utsträckning| |systematiskt sprida erfarenheterna från| |utvecklingsprojekt. Vidare behövs en ökad samordning av| |de medel som disponerar för bidragsut-| |betalningar inom socialtjänstområdet. | | I budgetpropositionen för /96 framhölls| |att borde se över nuvarande| |målbeskrivningar för att få fram mer uppföljningsbara| |verksamhetsmål. har en arbetsgrupp| |tillsatts inom för att i samråd med| |ta fram bl.a. uppföljningsbara mål för| |verksamhet. Arbetsgruppens resultat| |kommer att utgöra underlag för regle-| |ringsbrev för . | | | | | |Fördjupad prövning | | | |Regeringen anser att de nuvarande övergripande målen för| |verksamhet är relevanta och bör ligga| |fast även under nästa planeringsperiod 1997 - 1999.| |Enligt regeringens mening finns det behov av att| |utveckla roll som regeringens| |stabsorgan och att i övergripande mål| |förtydliga styrelsens roll som regeringens stabsorgan.| |Regeringen avser således ändra förordning (1988:1236)| |med instruktion för genom att denna| |uppgift förs in. | | har i sin fördjupade| |anslagsframställning (FAF) hemställt om ett| |resurstillskott för uppbyggnad och genomförande av| |verksamhetstillsyn. har - under| |arbetet med den fördjupade prövningen - framfört att| |merparten av de nya uppgifterna med verk-| |samhetstillsynen i ett första steg kan finansieras| |genom effektiviseringar och omdisponeringar av| |resurser mellan verksamheter inom myndigheten.| |Regeringen anser dock att bör ges ett| |resurstillskott på för drift av ett| |särskilt verksamhetstillsynsregister. | | I FAF framhåller att finansieringen| |av basverksamheten vid (EpC)| |- främst registerverksamheten - behöver förstärkas.| |hemställer därför om ett resurstillskott| |för dessa ändamål på . Regeringen| |anser att verksamheten vid EpC har gett positiva| |resultat och delar | |uppfattning att det är angeläget att registreringen av| |verksamhet inom öppen hälso- och sjukvård kan förbättras.| |Detta kan dock innebära att vissa resursförstärkningar| |behövs inom EpC:s verksamhet. Verksamheten vid EpC| |finansieras till största delen med anslag. Därutöver| |finansieras vissa delar av centrumets verksamhet med| |intäkter t.ex. som ersättning för viss framtagen| |information. Det ekonomiska målet för EpC:s| |intäktsfinansierade verksamhet baseras på en s.k.| |marginalkostnadsprincip. har samrått| |med () angående den princip för| |avgiftssättning som f.n. tillämpas av EpC (RRV 1996-03-| |27, dnr 33-96-0852). RRV lämnar | |förslag utan erinran men framhåller att det inte är| |givet hur det ekonomiska målet skall tolkas för| |informationsuttag. Enligt regeringens mening är det| |därför nödvändigt att denna fråga klargörs innan det är| |möjligt att bedöma om ytterligare anslagsmedel bör| |tillföras eller intäktsfinansieringen av verksamheten| |kan ökas ytterligare. Regeringen har dock för avsikt| |att i de kommande överläggningarna med sjukvårds-| |huvudmännen verka för att vissa resurser avsätts för det| |ifrågavarande ändamålet. | | Regeringen anser att det är väsentligt att arbetet med| |att utveckla kvaliteten inom hälso- och sjukvården| |prioriteras. Det är därvid angeläget att bl.a.| |kunskapsläget när det gäller effektiv behandling av| |sjukdomstillstånd kan beskrivas och göras tillgängligt| |för kliniskt verksamma läkare. Regeringen anser att det| |informationssystem för kvalitets- och| |resultatuppföljning inom hälso- och sjukvården (MARS-| |systemet) som håller på att utveckla är| |ett positivt bidrag i denna process. Regeringen vill| |framhålla vikten av att finansierings- och| |huvudmannaskapsfrågorna beträffande MARS-systemet| |klarläggs och säkerställs. Det krävs bl.a. en tydligare| |redovisning av vilka finansieringskällor som skall| |användas för att på lång sikt klara av utveckling och| |drift. Vidare behövs ett långsiktigt kontrakt tas fram| |där verksamhets- och finansieringsansvar för respektive| |delfinansiär tydligt anges. Regeringen anser att det| |underlag som finns i FAF inte helt tillgodoser dessa| |behov och att frågan kräver ytterligare beredning. | | har i en skrivelse redovisat att de| |medel som /96 har anslagits under| |anslaget C 11. Information om organdonation m.m. inte| |är tillräckliga för att täcka de kostnader som har upp-| |stått. Antalet inkomna svar från allmänheten om inställ-| |ningen till organdonation har blivit betydligt fler än| |beräknat. Vidare behövs resurser för driften av det| |nyinrättade registret med uppgifter om organdonation.| |Regeringen kommer för innevarande budgetår att avsätta| |för att täcka ytterligare kostnader| |för uppbyggnad av registret som uppstått samt för| |registrering av de svar som inkommit från allmänheten.| |Därutöver bör anslås för drift| |av registret med uppgifter om organdonation. | | har i sin FAF lämnat förslag om ändrad| |ansvarsfördelning när det gäller arbetsuppgifterna som| |avser journalförstöringsärenden. Regeringen behöver dock| |ett mer genomarbetat underlag för att kunna ta| |ställning till styrelsens begäran. Frågan om Social-| |styrelsens uppgifter med journalförstöringsärenden| |kommer att behandlas inom ramen för en översyn av| |patientjournallagen som planeras inom Social-| |departementet. | | har beslut fattats om att vissa| |uppgifter som finns inom| |område skall övergå till Statens| |skolverk. bör i samråd med| |vidta åtgärder för att till Statens| |skolverk överföra ansvar för uppföljning, utvärdering,| |tillsyn och utveckling för förskoleverksamhet och| |skolbarnomsorg. | | | | | |Slutsatser | | | |De nuvarande målen för verksamhet är| |relevanta och bör ligga fast -| |1999. roll som regeringens| |stabsorgan bör utvecklas och förtydligas.| |bör för tilldelas ett ramanslag| |på . beräknas ramanslaget| |till och får till| |. ------------------------------------------------------- |8 E Stöd till forskning | | | |Inom verksamhetsområde bedrivs| |och initieras forskning och utvecklingsarbete rörande| |insatser för individer och familjer, äldre och personer| |med funktionshinder, de ekonomiska välfärdssystemen,| |folkhälsa, hälso- och sjukvård samt rättsmedicin. FoU-| |arbetet initieras och bedrivs i decentraliserade| |former men med | |(SFR) som ett nav för stora delar av FoU-verksamheten.| |Totalt kan bedömas att det inom | |område kommer att satsas omkring 200 miljoner| |kronor av anslagsmedel på FoU varav hälften genom SFR.| | Många av myndigheter ger stöd| |till forsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för| |sina ramanslag och några är även utförare. I| |propositionen om forskning (prop. 1996/97:5)| |redovisas de samlade FoU-insatserna inom| |område samt förslag till| |inriktning . | | | | | |8.1Socialvetenskapliga forskningsrådet | | | |() är en| |forskningsfinansierande myndighet. Rådets uppgift och| |övergripande mål är att främja och stödja betydelsefull| |grundforskning och tillämpad forskning inom| |socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap| |samt informera om kunskapsläge och aktuell forskning.| | En jämförelse mellan budget och utfall /95 för| |SFR:s två anslag visar att reservation resp| |anslagssparande uppstått men är av acceptabel| |omfattning. Anslagssparandet på förvaltningsanslaget| |uppgick /95 till och| |reservationen på anslaget för forskningsmedel till 3,2| |. Även /96 kan en reservation| |komma att uppstå genom att planerade satsningar inom| |alkoholforskningsområdet har blivit något försenade. | | I sin årsredovisning visar SFR bl.a. att man med stor| |bredd och med strategiska punktinsatser fördelat| |tillgängliga forskningsmedel och att man därvid även| |lyckats väl med fördelningen mellan kvinnliga och| |manliga forskare. RRV har inte haft några invändningar| |mot årsredovisningen men påpekade i en promemoria att| |SFR saknade skriftliga regler för hantering av jäv samt| |framförde återigen sin synpunkt, för övrigt till alla| |forskningsråden, att den ekonomiska uppföljningen av| |beviljade projektmedel borde förstärkas. SFR har| |därefter formellt antagit de jävsregler man redan| |tillämpade samt har efter regeringsbeslut tillsammans| |med övriga forskningsråd utrett lämpliga| |uppföljningsrutiner. | | uttrycker i sin| |slutrapport 1996:29 Forskning och pengar sin| |uppfattning att SFR bör få om hand mer av sektorns| |samlade forskningsresurser, särskilt forskningsmedlen| |som disponeras av (SiS)| |och () vilka enligt utredningen| |borde fördelas av SFR efter samråd med de förra. Såväl SFR| |som SiS och FHI har i yttranden över utredningen| |motsatt sig förslaget. | | SFR har i sin fördjupade anslagsframställan framfört| |att man kan tänka sig att ta ett större| |samordningsansvar för forskningsfrågorna inom| |ansvarsområde. Vidare betonar man| |behovet av kontinuitet och långsiktighet i| |forskningssatsningarna samt pekar på att det finns en| |hel del områden där det skulle vara angeläget att kunna| |förstärka satsningarna. Särskilt lyfter man fram| |alkoholforskning, epidemiologisk forskning, stora| |datainsamlingar, forskarassistenttjänster för| |underrepresenterat kön samt särskilda| |informationsinsatser i form av mötesplatser mellan| |forskare och verksamhetsföreträdare. | | | | | |Regeringens överväganden | | | | | |Sammanfattning | | | | O | Regeringen anser att SFR i sin årsredovisning visar på en god måluppfyllelse och ett tillfredställande resultat. SFR har genom utarbetade forskningsöversikter därtill skaffat sig och regeringen en mycket god bild av forskningsläget på olika områden och har därigenom skapat en god grund för beslut om inriktningen av fortsatta satsningar. Att det fortfarande finns en hel del områden där behoven av forskningsbaserad kunskap är betydande men inte tillgodosett visar SFR även i sin fördjupade anslagsframställan. Inte minst har de senaste årens stora omställningar i samhället inneburit ett accentuerat behov av kunskap om bl.a. de sociala trygghetssystemen, försörjningsfrågor, arbetslöshet, folkhälsa inklusive epidemiologi, alkohol, socialtjänst, handikapp, etniska relationer m.m. Enligt regeringens bedömning finns det fortfarande ett stort otillfredställt behov av information om forskning och forskningsresultat. Regeringen anser att de riktlinjer som anges i proposition en Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5) om prioriterade forskningsområden skall beaktas av SFR vid rådets avvägningar mellan satsningar på olika områden. Regeringen anser vidare att SFR bör få en förstärkt samordnande roll när det gäller forskningsfrågor inom ansvarsområde. Däremot finns det ingen anledning att, som föreslagit, flytta forskningsresurser från och till SFR. Reservationsanslaget för forskningsmedel bör 1997 göras om till ramanslag. Eventuellt kvarstående reservation /96 som inte är intecknad för annat ändamål bör användas för satsning på alkoholforskning. Förstärkning bör ske av SFR:s resurser för forskningsmedel resp förvaltning. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde Stöd till forskning framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Socialvetenskapliga forsk- ningsrådet: - Forskningsmedel 91 132 135 91 93 93 95 - Förvaltningskostnader 5 9 9 6 8 7 7 Totalt för utgiftsområde 96 140 144 97 100 100 103 --------------------------------------------------------- |1994/95Utgift 90 8031) |Anslagssparande 3 223 | |1995/96Anslag 131 918 |Utgiftsprognos135 141 | | | därav 1996 90 621 | |1997 Förslag 92 828 | | |1998 Beräknat 92 683 | | |1999 Beräknat 95 385 | | 1 Beloppen anges i tusental kr Under detta anslag redovisas de medel som SFR disponerar för stöd till forskning. Medel har tillförts anslaget för att möjliggöra för SFR att vid beviljande av forskningsstöd till forskare vid universitet och högskolor även beakta lokalkostnader. Anslaget har tidigare belastats med kostnaderna för rådets prioriteringskommittéer vilka istället skall belasta rådets förvaltningsanslag. Inom anslaget bör SFR avsätta medel till uppbyggnad och vård av databaser för longitudinell forskning i enlighet med vad som sägs i regeringens proposition Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5) --------------------------------------------------------- |1994/95Utgift 5 0541) |Anslagssparande 775 | |1995/96Anslag 8 550 |Utgiftsprognos 8 595 | | | därav 1996 6 183 | |1997 Förslag 7 650 | | |1998 Beräknat 7 300 | | |1999 Beräknat 7 476 | | 1 Beloppen anges i tusental kr Under detta anslag redovisas de medel som SFR disponerar för förvalt- ningsuppgifter. har SFR redovisat kostnader för prioriterings- kommittéerna under anslaget för forskningsmedel men skall dessa be- lasta förvaltningsanslaget. Vidare har anslaget förstärkts för att möjliggöra en kraftfullare utåtriktad information om bedriven forskning och forskningsresultat, en förbättrad fortlöpande ekonomisk uppföljning av beviljade forskningsmedel samt en förstärkt samordningsroll för forskningsfrågor inom ansvarsområde. I detta ingår även att, såsom redovisas i den framlagda propositionen om forskning, svara för sekretariatsfunktionen för den samrådsgrupp inom alkoholforskningsområdet som regeringen aviserar. 9 Övrig statlig verksamhet Övrig statlig verksamhet med anknytning till utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattar (avgiftsfinansierad verksamhet), de statliga bolagen samt den Allmänna arvsfonden. är en central myndighet vars övergripande mål är att svara för tillsyn och kontroll av läkemedel och läkemedelsnära produkter m.m. Samtliga kostnader för skall täckas med avgifter. har i sin fördjupade anslagsframställning samt i sin årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdena 1. Godkännande av läkemedel, 2. Kontrollen efter godkännande och information om läkemedel m.m. samt 3. Kontroll av läkemedelsnära produkter m.m. Det övergripande målet för Program 1. Godkännande av läkemedel är att tillse att säkra och effektiva läkemedel av god kvalitet når den enskilde och hälso- och sjukvården genom att pröva inkomna ansökningar om godkännande av läkemedel, varvid högt medicinskt och samhällsekonomiskt värde skall ges prioritet. Det övergripande målet för Program 2. Kontrollen efter godkännande och information om läkemedel m.m. är att tillse att endast effektiva och säkra läkemedel av god kvalitet finns på marknaden. Detta sker genom att tillse att uppställda krav och mål efterlevs inom läkemedelsförsörjningens samtliga led, att värdera nya rön av betydelse för de godkända läkemedlens ändamålsenlighet samt att föra ut och följa upp information om rationell läkemedelsanvändning. Det övergripande målet för Program 3. Kontroll av läkemedelsnära produkter m.m. är att främja säkerheten och kvaliteten för de produktgrupper programmet omfattar och att förhindra att narkotiska läkemedel, sprutor och kanyler för legalt bruk och tekniska alkoholprodukter hanteras olagligt eller missbrukas. har i årsredovisningen för /95 redovisat ett rörelseunderskott på . Tillsammans med föregående års överskott har ett ackumulerat överskott på ca . Omsättningen för ordinarie verksamhet (122,) har ökat från föregående år. Ökningen beror på ett ökat inflöde av ärenden och ytterligare ett ökat antal tillsynsobjekt. Driftkostnaderna för den ordinarie verksamheten har ökat exklusive semesterlöneskuld och IT-utvecklingskostnaden. Kostnadsökningen ligger inom budgetramen och beror framför allt på ökade personalkostnader. Driftkostnaden var under budgetåret . De finansiella intäkterna är att jämföra med föregående års . har inte haft några invändningar vid granskning av årsbokslutet utan anser att detta är rättvisande. Tillgångar1) 1995-06-301994-06-30Skulder1995-06-301994-06-30 och Verks- kapital Omsätt- 59 425 76 861 Kort- 27 778 42 019 ningstill- fristiga gångar skulder Periodav- 4 419 4 747 Periodav- 8 514 6 978 gränsnings- gränsnings- poster poster Anläggnings-16 905 11 869 Långfristiga8 931 6 588 tillgångar skulder Avräkning Verks- 35 526 37 892 statsverket kapital Summa 80 749 93 477 Summa 80 749 93 477 1) Beloppen redovisas i tusental kr. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |De övergripande målen för verksamhet| |skall vara| | | | | |oförändrade. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Beräknade avgiftsinkomster 148 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Den beräknade planeringsramen för perioden - 1999| |uppgår till totalt . årsredovisning /95 och resultatredovisningen i den fördjupade anslagsframställningen för perioden - 1999 visar att verksamheten bedrivits på sådant sätt att de uppsatta målen har uppnåtts. Verkets ekonomiska resultat visar att myndigheten väl klarat att rationalisera sin verksamhet. På grund av bland annat en större ärendetillströmning än förväntat har inkomsterna varit högre än vad som kunnat förutsägas. har därför genererat ett balanserat resultat som uppgår till ca . har inte lagt fram förslag till nytt avgiftssystem eller ändrade avgifter på grund av osäkerheten kring systemets slutliga utformning. Regeringen avser att återkomma med beslut om avgiftsnivån och/eller ett nytt avgiftssystem senare om detta kommer att krävas. Mot bakgrund av den fördjupade prövningen som regeringen har gjort av verksamheten drar regeringen följande slutsatser. Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast budgetproposition bör gälla även för den kommande treårsperioden. verksamhet har varit framgångsrik. Hur verksamheten kommer att te sig under nästa planeringsperiod är avhängig av utvecklingen inom EU och inordnandet i de gemensamma godkännandeprocedurerna, vilka började tillämpas inom EU . Följande verksamhetsmål skall gälla för den kommande treårsperioden: skall prioritera en verksamhet som är inriktad på trygghet och säkerhet för hälso- och sjukvårdens och den enskildes räkning som den utgör en effektiv och rättvisande produktkontroll och kvalitetssäkring för industrin. skall därvid ytterligare utveckla verksamhetsformerna när det gäller ansökningar om godkännande av läkemedel, kliniska prövningar, säkerhetsuppföljning samt information om läkemedel till hälso- och sjukvården. Regeringen anser att uppfyller kraven för att få en treårig budgetram för . Planeringsramen uppgår totalt till (exklusive IT-utvecklingskostnader) . Regeringen har beräknat planeringsramen efter följande budget: Resultatbudget (tkr) Godkännande av läkemedel 77 000 78 000 80 000 Kontrollen efter godkännandet och information om läkemedel m.m. 57 000 59 000 61 000 Kontroll av läkemedelsnära produkter 16 000 15 000 14 000 Summa 150 000 152 000 155 000 Avgifter och balanserade medel 150 000 152 000 155 000 Kostnaderna är beräknade efter en resursnivå som i stort motsvarar dagens. har mot bakgrund av den osäkra situation som råder inom EU när det gäller det framtida antalet uppdrag och det europeiska systemets framtida finansiering inte föreslagit några förändringar i avgiftssystemet eller avgifternas nivå. Det är troligt att efterfrågan på verkets tjänster kommer att öka något . Det ackumulerade överskottet om sammanlagt vid utgången av /95 kan användas för att utjämna kostnaderna och i kombination med fortsatta besparings- och rationaliseringsåtgärder möjliggöra en oförändrad avgiftsnivå. Om det blir nöd- vändigt kommer regeringen att ompröva frågan . Avslutningsvis föreslår regeringen att för helt finansieras genom avgifter samt att regeringen efter bemyndigande från beslutar om föreskrifter avseende avgifter för tjänster. Utgiftsnivån för den kommande treårsperioden beräknas till totalt varav . ägs till 2/3 av staten och till 1/3 av . bemyndigade (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att nå ett hundraprocentigt statligt ägande av bolaget. Avsikten med åtgärden är att styrningen av bolaget kan ske utan hänsyn till eventuella intressen som pensionsstiftelsen kan ha. Apoteksbolagskoncernen omfattar och tre dotterbolag, Apoteksbolagets Kemi- och , och . Fram till ingick också , vilket är ett partihandelsföretag i koncernen. ingår i som är största aktör på partihandelsområdet för läkemedel. Apoteksbolagets engagemang i partihandeln med läkemedel är därmed i praktiken avslutat. En resterande aktiepost i Tamro om av kapitalet avses vid lämpligt tillfälle säljas. Läkemedelsförsörjningen inom den öppna vården sker genom ca 800 apotek. Den slutna vården försörjs av Apoteksbolaget via ettåriga entreprenadavtal med sjukvårdshuvudmännen genom tillsammans ca 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditionsapotek med försäljning också till allmänheten. I Apoteksbolagets distributionsservice ingår förutom apoteken även ca 1 050 apoteksombud. Dessa är enskilda näringsidkare som mot provision förmedlar paket med receptbelagda läkemedel och/eller säljer vissa receptfria läkemedel från ett lager som ägs av . Ombudens huvuduppgift är att svara för läkemedelsservice företrädesvis i glesbygd. Omsättningen uppgick till 20 och antalet anställda var 11 187 personer. Årets vinst uppgick till . Regeringen har tillsatt en delvis ny styrelse. En ny verkställande direktör har anställts. Apoteksbolagets framtida roll har behandlats dels i en departementspromemoria (Ds 1995:82), dels i delbetänkandet från HSU (SOU 1995:122) Reform på recept. Regeringen har beslutat om en proposition (prop. 1996/97:27) med förslag rörande läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. som till stor del berör Apoteksbolagets verksamhet. Regeringen anser att det finns ett ytterligare behov av att analysera hur den framtida detaljhandeln med läkemedel skall organiseras och regleras i ett vidare perspektiv. I en sådan analys skall således även en översyn av det nuvarande statliga Apoteksbolagets framtida roll ingå. En särskild utredare skall därför tillsättas med uppgift att ytterligare definiera målen för läkemedelsdistributionen och pröva olika lösningar för att nå dessa samt ge förslag till erforderlig reglering. Det nuvarande avtalet mellan staten och , som löper ut , skall därför förlängas i avvaktan på förslag och ställningstaganden med anledning av detta Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också ett helägt dotterbolag . Verksamheten omfattar detaljhandel och partihandel med alkoholdrycker. Omsättningen uppgick till 20 och antalet årsarbetare till 2 658. Vinsten uppgick till . Avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel har inneburit väsentligt ändrade förutsättningar för Systembolaget. Antalet leverantörer av vin, sprit och starköl har ökat från ett drygt tiotal till drygt 150. har en kraftig förskjutning skett från varor på returglas levererade i backar till varor på engångsglas levererade i kartong. Detta har inneburit en kraftig ökning av butikernas hanteringskostnader, vilket återspeglas i årets resultat. Det helägda dotterbolaget som bildades har byggt upp sin verksamhet . Bolaget åtar sig hemtagning, lagring, ordersammanställning och distribution av sprit, vin och starköl för ett stort antal av Systembolagets leverantörer. Den snabba igångsättningen har medfört stora initialkostnader, vilket innebär att Lagena redovisar en förlust som påverkar koncernens resultat. Såväl löne- som pensionsadministrationen för handhas av Systembolaget. För Lagena tillämpas samma pensionsreglemente som för Systembolaget. Genom beslut har staten garanterat Systembolaget AB:s pensionsförpliktelser till .