prop · GK0364 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1996/97:64 Alternativ till traditionell burhållning av höns Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisas regeringens bedömningar mot bakgrund av Statens jordbruksverks . Regeringen anser att förbudet mot traditionella burar skall kvarstå och kompletteras genom att funktionskrav införs i 9 § djurskyddsförordningen (1988:539). De väsentligaste funktionskraven vid inhysning av värphöns är tillgång till värprede, sittpinne och sandbad. Dessutom skall inhysningen ske på ett sådant sätt att dödlighet och beteendestörningar hålls på en låg nivå. Funktionskraven avses gälla alla inhysningssystem för värphöns. Dispens från delar av funktionskraven för en begränsad tid förutsätts kunna ges för traditionella burar som uppfyller högt ställda djurhälso- och djurskyddskrav. Takten i avvecklingen av traditionella burar blir beroende av hur bra anläggningarna är från djurhälso- och djurskyddssynpunkt. får i uppdrag att utarbeta en aktionsplan som går ut på att de traditionella burarna successivt byts ut mot andra hönshållningssystem till dess att inga sådana burar finns kvar. 1 Sammanfattning av skrivelsen............................... 4 2 Ärendet och dess beredning................................. 5 3 Statens jordbruksverks förslag............................. 6 4 Djurhälsan är ofta sämre i golvsystem än i bursystem....... 7 5 Produktion och marknad..................................... 8 5.1 Allt färre besättningar med allt fler höns per besättning.......................................... 8 5.2 Produktion, marknad och kostnader................... 8 5.3 Livsmedelskvalitet och läkemedelsindustrins krav på äggen 10 6 Arbetstillfällen och arbetsmiljö........................... 10 6.1 Arbetstillfällen bör bevaras och arbetsmiljön förbättras.......................................... 10 6.2 Regeringens bedömning............................... 11 7 Hönshållning i vissa andra länder jämfört med i . 12 7.1 I har vi krav på hönshållningen som saknar motsvarighet i andra länder......................... 12 7.2 Alternativproduktion och burstorlekar i andra länder.............................................. 13 8 Inhysningssystem för höns.................................. 14 8.1 Varför har vi höns i burar?......................... 14 8.2 Alla nya tekniska system måste prövas och godkännas........................................... 15 8.3 System för inhysning av höns - fördelar och nackdelar........................................... 16 8.3.1 System för lösgående höns, hög beläggning..... 16 8.3.2 System för lösgående höns, låg beläggning..... 17 8.3.3 Traditionella burar........................... 18 8.3.4 Smågruppssystem i s.k. modifierade eller inredda burar................................. 18 8.3.5 Storburar..................................... 19 8.3.6 Småskaliga system............................. 19 9 Foder och avel inverkar på produktion, hälsa och beteende ................................................. 20 9.1 Foder............................................... 20 9.2 Avelsfrågor......................................... 20 10 Regeringens överväganden beträffande inhysning av höns.................................................... 21 11 Marknaden och konsumenterna................................ 24 11.1 Konsumenternas betalningsvilja är avgörande för utvecklingen........................................ 24 11.2 gäller EG:s märkningssystem för ägg i ................... 26 12 Investeringsstöd........................................... 27 13 Utbildning och rådgivning ................................. 28 14 Forskning.................................................. 29 14.1 Forskningens mål och medel.......................... 29 14.2 Framtida behov av forskning......................... 30 15 Dispens för traditionella burar som uppfyller höga djurskyddskrav............................................. 31 15.1 Ännu finns inga godkända inhysningssystem med hög beläggning för höns............................. 31 15.2 Regeringens överväganden............................ 32 16 Samordning inom EU ....................................... 34 Bilaga 1 Bakgrund och sammanfattning av 1996:6.......................................35 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna...................41 Bilaga 3 Sammanfattning av remissyttrandena över 1996:6......................42 Bilaga 4 Förteckning över forskningsprojekt...................55 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...............................................66 1 Sammanfattning av skrivelsen I skrivelsen redovisas Statens jordbruksverks rapport 1996 (Rapport 1996:6). Mot bakgrund av bl.a. bedömer regeringen att förbudet mot traditionella burar skall kvarstå och kompletteras genom att funktionskrav införs i 9 § djurskyddsförordningen. De väsentligaste funktionskraven vid inhysning av värphöns är rede, sittpinne och sandbad. Dessutom måste dödligheten, sjukdomsfrekvensen och frekvensen av beteendestörningar vara låg. Funktionskraven föreslås gälla alla inhysningssystem för värphöns. Regeringen har för avsikt att föra in ett tillägg i 9 § djurskyddsförordningen så att den nu får följande lydelse: "Höns för äggproduktion får inte inhysas i andra burar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Inhysningen skall ske på ett sådant sätt att dödlighet och beteendestörningar hos hönsen hålls på en låg nivå. Kraven i första stycket gäller även för andra inhysningsformer. får meddela ytterligare föreskrifter om hur höns skall inhysas. Om det finns särskilda skäl får i enskilda fall medge undantag från kraven i första stycket i enlighet med föreskrifter som meddelas av verket." Efter hand som kunskaperna om hållande av värphöns ökar kan förändringar och ytterligare bestämmelser behöva införas. I stort sett alla remissinstanserna anser att funktionskrav är bra och speglar målet att skapa bättre inhysningsförhållanden för höns oavsett inhysningens utformning. Det är i regel mer ändamålsenligt att ställa funktionskrav på en verksamhet än att detaljreglera och införa förbud mot vissa tekniska lösningar. Genom funktionskrav befrämjas flexibilitet och alternativa lösningar som öppnar möjligheter för en ökad mångfald inom ett verksamhetsområde. Nya inhysningssystem måste prövas från djurhälso- och djurskyddssynpunkt. De nya högbelagda systemen för lösgående höns i stora grupper som prövat har givit så få eller så dåliga resultat, främst beträffande fjäderplockning och kannibalism som resulterat i hög dödlighet, att de sannolikt inte kommer att kunna godkännas . Andra lösningar måste därför utvecklas om skall kunna fortsätta att behålla sin höga självförsörjningsgrad av ägg. En sådan lösning kan t.ex. vara att hönsen hålls i smågruppssystem i inredda burar där de visserligen delvis går på nätgolv men ändå har möjlighet att utföra grundläggande beteenden som att sprätta, sitta på pinne och värpa i rede. Smågruppssystem bygger på att den naturliga flockstorleken för höns är 5-15 hönor. Försök med sådana system har visat att dödlighet i kannibalism och fjäderplockning i regel ligger på en mycket lägre nivå i dessa system än då hönsen hålls i stora grupper. I tillåts inte näbbtrimning som innebär att en del av näbben amputeras. Sådana amputationer utförs i de flesta andra jämförbara länder vilket gör att det där är lättare att undvika problem med hackning när höns hålls i stora grupper. Forskning om alternativa system i hönsproduktionen måste fortsätta. Utbildning och rådgivning måste intensifieras för att underlätta en övergång från traditionella burar till alternativa inhysningssystem för höns. Avgörande för utvecklingen är framstegstakten i forskningen och konsumenternas vilja att betala extra för ägg från höns som hålls i djurvänliga system. Dispens från delar av de satta funktionskraven bör kunna ges för traditionella burar som uppfyller högt ställda djurskyddskrav. Avvecklingstakten av traditionella burar bör vara beroende av hur bra anläggningarna är från djurhälso- och djurskyddssynpunkt. bör få i uppdrag att utarbeta en aktionsplan som går ut på att de traditionella burarna successivt byts ut på ett kontrollerat sätt till dess att inga sådana burar finns kvar. Till slut skall endast system som uppfyller de satta funktionskraven finnas. Utbytestakten bör anpassas till hur snabbt forskningen lyckas utveckla sådana djurvänliga system. Naturligtvis måste dock denna förändring ske så snabbt som möjligt. 2 Ärendet och dess beredning I djurskyddslagen (1988:534), som trädde i kraft , föreskrivs bl.a. att djur skall skyddas mot onödigt lidande och sjukdom samt att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligt 9 § djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte inhysas i burar. Enligt en övergångsbestämmelse till förordningen får befintliga anläggningar för burhöns användas intill utgången av . Vid behandlingen av propositionen om djurskyddslagen (prop. 1987/88:93, bet. 1987/88:JoU22, rskr. 1987/88:327) uttalade jordbruksutskott att sådana alternativa system som avses inte får leda till försämringar från djurhälso- eller arbetsmiljösynpunkt. Det bör t.ex. inte accepteras att medicineringen ökar eller att s.k. näbbtrimning kommer till användning. I samband med beslut om den nya djurskyddslagen beslutade även att en utvärdering av arbetet med forskning och försök beträffande olika system för hållande av värphöns skulle göras i form av en s.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs. Förutom denna kontrollstation beslutade att en lägesavstämning för pågående försök med alternativa inhysningssystem skulle ske (bet. 1990/91:JoU18, rskr. 1990/91:137). lämnade regeringen en sådan redogörelse (skr. 1991/92:68, bet. 1991/92:JoU11, rskr. 1991/92:113). I en därefter följande skrivelse har regeringen redogjort för utvecklandet av nya system för hållande av värphöns (skr. 1993/94:106, bet. 1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:160). Genom beslut gav regeringen i uppdrag att mot bakgrund av bl.a. beslut med anledning av den sistnämnda skrivelsen redovisa utvecklingen inom äggproduktionen och arbetet med omställningen av nuvarande burhållningssystem. I regeringens skrivelse 1994/95:121 lämnades en redogörelse för utvecklingen inom äggproduktionen samt för utvecklandet och provningen av nya system för hållande av värphöns. Vid behandlingen av skrivelsen underströk jordbruksutskottet att beslutet om avveckling av burhönssystemet inte får innebära att svensk äggproduktion slås ut och ersätts med ägg producerade i andra länders bursystem (bet. 1994/95:JoU12, rskr. 1994/95:186). Regeringen uppdrog , med ändring av sitt beslut , åt att, efter hörande av och med hänsyn till vad som förts fram i jordbruks- utskottets betänkande 1994/95:JoU12, utförligt redovisa utvecklingen inom äggproduktionen och djupgående utvärdera arbetet med omställningen av nuvarande burhållningssystem. Uppdraget redovisades genom (Rapport 1996:6). Eftersom denna rapport gjordes mycket utförlig, behövdes inte den redovisning som enligt tidigare riksdagsbeslut planerats . En sammanfattning av 1996:6 finns i bilaga 1. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. 3 Statens jordbruksverks förslag anför i sin rapport, Värphöns-Kontrollstation (Rapport 1996:6), att målsättningen för svensk äggproduktion bör vara att den sker med friska, salmonellafria höns som kan utföra viktiga naturliga beteenden som att värpa i rede, sandbada och sitta på pinne. skall arbetsmiljön i stallarna vara god och priserna på ägg vara konkurrenskraftiga. jordbruksutskott har uttalat att alternativa system inte får leda till försämringar från djurhälso- eller arbetsmiljösynpunkt och att det inte bör accepteras att medicineringen ökar eller att s.k. näbbtrimning kommer till användning samt att svensk produktion inte får ersättas med importerade burägg. anser att det är omöjligt att genomföra ett burhönsförbud till som tillgodoser krav utan att största delen av de svenska äggproducenterna slås ut. skulle därmed tvingas importera ägg från höns som haft sämre förhållanden än de svenska burhönsen. anför vidare att det från djurskyddssynpunkt inte är försvarbart att hönshållning i nuvarande, traditionella bursystem tillåts. föreslår därför att s.k. funktionskrav ersätter burförbudet och att möjlighet till tidsbegränsad dispens från dessa funktionskrav införs i djurskyddsförordningen. Med funktionskrav menas att vissa grundläggande behov hos hönsen måste tillfredsställas. De viktigaste är att få foder, vatten och frisk luft, att ha en stabil social situation, att kunna värpa i rede, sitta på pinne och att kunna sandbada samt att ha tillräckligt med rörelseutrymme. Verket föreslår att det blir möjligt att ge dispenser för traditionella burar under en övergångstid. Vid bedömningen av dispenser skulle det omsorgsprogram som näringen utvecklat i samarbete med forskare och rådgivare kunna utnyttjas till vissa delar. förslag innebär således ett bibehållet förbud mot tradi- burar som det öppnar för system där hönsen kan komma att hållas delvis på nätgolv i små grupper men med möjlighet till mycket större beteenderepertoar än i traditionella burar. Avvecklingstakten av traditionella burar blir beroende av anläggningarnas status och utvecklingen och godkännandet av alternativa system. Dispens kommer endast att meddelas för de bästa anläggningarna. Utslitna och från djurskyddsynpunkt dåliga burar kommer därmed att försvinna. 4 Djurhälsan är ofta sämre i golvsystem än ibursystem redovisar i rapporten att svensk fjäderfänäring i flera decen- nier har varit förskonad från allvarliga, smittsamma sjukdomar. har emellertid utbrott av infektiös bronkit, Newcastlesjuka och Mareks sjukdom förekommit. När det gäller parasitförekomst och utbrott av koccidios har golvbesättningar varit mer drabbade än burbesättningar. , , har gjort en undersökning där kvalster påvisades i av bursystemen och i av golvsystemen. förekom koccidiosutbrott i 14 golvbesättningar och två burbesättningar enligt obduktionsmaterial från SVA. Ett vaccin mot koccidios har introducerats. Enligt SVA bör vaccinet kunna ge ett säkrare skydd än tidigare tillförsel av koccidiostatika som skett genom fodret. Det har emellertid förekommit utbrott i vaccinerade flockar . Dödligheten är i allmänhet högre i golvbesättningar än i burbesättningar. Dödligheten i bursystem varierar mellan och enligt en undersökning . Hos golvinhysta höns har dödligheten på grund av sjukdomar och skador i många flockar varit betydligt högre. Det gäller speciellt höns inhysta i de nya våningssystemen (hög beläggning) som provas av enligt reglerna för ny teknikprovning och där dödligheten i många fall överskridit gränsvärde på och varierat mellan och . I besättningar med låg beläggning som studerats av SLU, har dödligheten varierat mellan och . har en regelbunden salmonellaprovtagning utförts på värphöns i . Den obligatoriska salmonellakontrollen omfattar samtliga värphönsbesättningar som producerar ägg för konsumtion (undantaget de besättningar varifrån ägg endast säljs direkt till konsument utan något mellanled). Kontrollen organiseras av och innebär bl.a. att träckprover tas från ungdjur innan flyttning till produktionsstallar. Provtagningskostnaden betalas av djurägaren. Vid salmonellainfektion erhålls ersättning. Frekvensen av flockar där salmonella har påvisats har sjunkit påtagligt från till . Det är mycket viktigt att sjukdomsfrekvensen i alla slags inhysningssystem för höns hålls på en låg nivå. 5 Produktion och marknad 5.1 Allt färre besättningar med allt fler höns per besättning Enligt finns i ca 6,1 miljoner värphöns varav beräknas vara inhysta i burar. var den genomsnittliga besättningsstorleken 636 höns per besättning. Huvuddelen (96,) av de svenska värphönsen finns i besättningar med över 200 höns och en mycket stor andel () finns i stora besättningar med över 4 999 höns per besättning. Antalet besättningar totalt var 9 539. Utvecklingen går mot allt färre besättningar med fler höns per besättning, se Tabell 1. Om skall kunna behålla sin nuvarande självförsörjningsgrad med ägg producerade enbart i alternativa system, krävs att dessa system går att använda i stora besättningar eftersom flertalet höns finns i sådana besättningar. Tabell 1 Producentstrukturen . Siffrorna gäller förhållanden resp. år. Besättnings- Antal besättningar Antal höns per besättning Summa höns storlek 1993 1994 1995 1993 1994 1995 1993 1994 1995 1-49 8 764 8 690 7 952 17 17 17 153 210 149 162 133 368 50-199 1 171 1 144 945 79 84 83 91 989 95 633 78 218 200-999 317 220 192 419 480 467 132 745 105 575 89 608 1 000-4 999 259 232 218 2 400 2 488 2 542 621 552 577 252 554 116 Över 4 999 287 287 286 16 602 17 388 18 339 4 764 905 4 990 3935 244 960 samtliga 10 798 10 573 9 593 534 560 636 5 764 401 5 918 0156 100 270 Källa: , . I , och finns av landets värphöns. I , och finns och i finns av värphönsen. 5.2 Produktion, marknad och kostnader De flesta äggen som produceras i används för konsumtion. var partihandelns invägning 68,5 Mkg, vilket är en ökning med 1,5 Mkg jämfört med föregående år men en minskning med 21 Mkg jämfört med . Förutom till konsumtionsmarknaden går av äggen till produktindustri (inkl. bagerinäringen) och till läkemedelsindustri. konsumerades 110 Mkg vilket var 7 Mkg mer än den inhemska produktionen. Importen var 19 Mkg och exporten 12 Mkg . Tillverkningen av äggprodukter motsvarar ca 23 Mkg/år och av de svenska äggprodukterna exporteras. Försäljningen av alternativproducerade ägg har inte ökat i samma takt som produktionen. Enligt (källa: ) utgjorde alternativäggen av packeriernas inköpta volym men av packeriernas sålda volym. hade andelen alternativägg i inköpsledet ökat till . I försäljningsledet utgjorde alternativäggen emellertid fortfarande en relativt blygsam andel, , vilket enligt tyder på att efterfrågan från konsumenterna på alternativägg inte ökade i samma takt som ökningen av produktionen. Packerierna sålde av alternativäggen som burägg med motiveringen att konsumenternas efterfrågan på alternativägg inte var tillräcklig. Ägg som förs in i skall antingen komma från besättningar som omfattas av en salmonellakontroll likvärdig den svenska kontrollen eller också skall besättningen salmonellaundersökas enligt de regler som fastställts av EG- kommissionen. För pastöriserade äggprodukter är importen fri. skall tillämpa EG:s gemensamma handelsnormer för ägg fullt ut. är i och med EU-medlemskapet integrerat i en totalmarknad för ägg med mycket stora äggproducerande och äggexporterande länder som och . Produktionskostnaderna för ägg varierar beroende på inhysningssystem, besättningsstorlek, arbetskostnad, foderförbrukning och regional lokalisering. har en markant konkurrensnackdel jämfört med resten av landet, vilket främst beror på högre fraktkostnader. Produktion i de undersökta alternativa systemen blir sannolikt dyrare än produktion i dagens bursystem. När det gäller nybyggnadskostnader utgör det ökade behovet av byggnadsarea den tyngsta posten. Enligt beräkning är nybyggnadskostnaderna för lösgående höns vid en beläggningsgrad av 7, 9 och 17 höns/m2, , resp. per hönsplats. För burar beräknar att de traditionella burarna med /höna kostar /hönsplats och de s.k. inredda burar med ca 750 cm2/höna kostar /hönsplats att bygga nya. (Kostnaden för inredda burar är beräknad exkl. utrustning för automatisk påfyllning av sandbad eftersom detta ännu inte finns i produktion.) Jämförelsevis beräknas EU-burar med /höna kosta /hönsplats. beräknar att om alla 5,3 miljoner burhönsplatser skulle bytas till nya alternativa system skulle kostnaden ligga kring . En ombyggnad av samtliga dessa platser skulle kosta ca . Efter EU-inträdet sjönk äggpriset bl.a. på grund av ökande produktion i och importkonkurrens av ägg från . Producentpriserna i ligger på ungefär samma nivå som inom övriga EU. Avräkningspriset har varierat men låg /kg vilket understeg kalkylerade utgifter vid nyinvestering med /kg. Detta medförde att många producenter fick svårt att täcka sina rörliga kostnader. 5.3 Livsmedelskvalitet och läkemedelsindustrins krav påäggen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Genom att funktionskrav införs finns det | | goda utsikter att inhysningssystem för höns utvecklas som är | | djurvänliga som de uppfyller höga kvalitetskrav på | | äggen. bedömning: menar att det är angeläget att beakta den konsumtion av ägg som produkt- och läkemedelsindustrin svarar för. Om äggen produceras i system som fördyrar eller som innebär att vissa krav inte kan uppfyllas, kommer industrin att finna andra vägar för sin tillförsel. Remissinstanserna: förutsätter att tillämpade inhys- ningsformer för värphöns inte negativt påverkar livsmedelskvaliteten på ägg eller kött. Läkemedelsindustrin betonar att den har som ett absolut krav att äggulepulvret är fritt från restprodukter av t.ex. läkemedel, att hygienen är hög och att bl.a. fettsyrasammansättningen är riktig. tillsammans med anser att påståendet att läkemedelsindustrin endast kan använda svenska burägg för sin produktion nu kan avfärdas från debatten. Skälen för regeringens bedömning: Från konsumentsynpunkt är det viktigt att kvaliteten på äggen är hög. Faktorer som kan påverka kvaliteten är om ägg hamnar i ströbädden och blir liggande, om de får yttre skador eller om de blir mycket smutsiga. Huvudparten av de ägg som läkemedelsindustrin använder är producerade i . Det är förståeligt att de krav som ställs på ägg för läkemedelstillverkning är höga eftersom äggprodukterna används för att tillverka medicinska preparat. Läkemedelsindustrins krav på att äggulepulvret som används skall vara fritt från restprodukter som kan härstamma från t.ex. bekämpning av kvalster, koccidios eller andra sjukdomar är rimliga. Ett annat krav är att äggen produceras under betryggande hygieniska förhållanden samt att hönsen utfodras med ett foder som säkerställer en för läkemedelsindustrin rätt kvalitet på äggpulvret med avseende på bl.a. sammansättningen av fettsyrorna. Regeringens bedömning är att dessa krav bör kunna tillgodoses då hönsen hålls i system där även hönsens funktionskrav blir uppfyllda. 6 Arbetstillfällen och arbetsmiljö 6.1 Arbetstillfällen bör bevaras och arbetsmiljön förbättras sysselsätter svensk äggnäring och fodertillverkning ca 2 200 personer på heltid och 2 000 personer på deltid. I den nuvarande arbetsmarknadspolitiska situationen är det av stor betydelse att alla möjligheter till arbetstillfällen kan tas till vara. Mot denna bakgrund är det viktigt att sysselsättningen även inom äggproduktionen bevaras. Detta är möjligt om infasningen av alternativa system sker successivt. En utveckling av äggproduktionen mot fler anläggningar med färre höns per anläggning skulle kunna ge arbetstillfällen till fler personer. Redovisningen under avsnitt 5.1 talar emellertid för att utvecklingen går åt andra hållet. För dem som arbetar med hönsen är det mycket viktigt att arbetsmiljön i hönshusen är god. I en del inhysningssystem kan luftkvaliteten vara mindre god. Dammet i luften kan innehålla bl.a. kvalster och endotoxiner. (Endotoxiner är giftiga ämnen som finns i cellväggarna hos vissa bakterier. Endotoxiner kan vid inandning ge feber. Större mängder kan förorsaka dödlig chock, s.k. Även svåra arbetsställningar kan förekomma. Ett stort arbetsmiljöproblem är den organiska fosforförening som används vid kvalsterbekämpning. I en fältundersökning påvisades kvalsterangrepp i av burbesättningarna och i av besättningarna med olika typer av golvsystem. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Forskning om arbetsmiljön i alternativa | | system bör intensifieras.