prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen gav MFR i uppdrag att i samråd med av medicinsk metodik (SBU) och () belysa prioriteringsmekanismer och nyttoeffekter av medicinsk forskning. MFR överlämnade till regeringen rapporten av resurser till medicinsk forskning - mekanismer och bedömningar. I rapporten konstaterar MFR att forskarinitierad grundforskning ofta underbygger utvecklingen av kliniska forskningsframsteg och tillämpningar. Prioriteringsarbetet enligt peer review-modellen fungerar väl och är ett effektivt sätt att välja ut god, relevant och långsiktig forskning av hög internationell kvalitet. Forskningsresultat tar ofta att omsätta i praktisk sjukvård och industriella produkter. Långsiktighet och uthållighet är därför en förutsättning för framgångsrik forskning. Mot bakgrund av den beskrivning och analys som görs i rapporten sammanfattar MFR att prioriteringssystemet i viss mån har missgynnat större risktagande och stöd till unga forskare. Rådet aviserar därför en ytterligare förstärkning av sitt program med riktat stöd till yngre forskare. Vidare avser rådet att utveckla och förbättra verksamheten med uppföljning och utvärdering av pågående större projekt bl.a. genom platsbesök och anlitande av internationell expertis. MFR gör bedömningen att brist på forskningstid inom den kliniska verksamheten är ett hinder för överföring av kunskap och kompetens mellan laborativ grundforskning, klinikanknuten forskning och hälso- och sjukvården. Därför förespråkar rådet att överbryggande tjänster mellan prekliniska institutioner och kliniker samt annan form av stöd för forskning inom kliniken inrättas i större utsträckning. Samverkan mellan MFR-stödd projektforskning och det genom anslaget för landstingens forskning () finansierade klinikanknutna forsknings- och utvecklingsarbetet bör uppmuntras och stödjas. Forskarutbildning bör ges ökat meritvärde i den kliniska karriären. Vidare betonar MFR betydelsen av att gemensamma interdisciplinära projekt och gemensamma fora för seminarier och forskningsdiskussioner kommer till stånd. Riktat projektstöd bör utgå till tvärvetenskapliga och interdisciplinära forskningsprojekt. Även kliniska institutioners internationella utbyte bör stimuleras. Slutligen menar MFR att samarbetet mellan universitetsanknuten forskning och industriellt utvecklingsarbete bör stärkas. Forskarskolor är här en bra form för samverkan. Utvärdering av prioriteringsmekanismer - i gav regeringen för forskningsetik i i uppdrag att, som utomstående instans och med delvis annorlunda utgångspunkter, genomföra en snarlik studie om medicinsk forskningsfinansiering. överlämnades rapporten analys av medicinsk forskningsprioritering till regeringen. I rapporten konstateras att svensk medicinsk forskningsfinansiering kännetecknas av mångfald och är svår att överblicka. En ökande andel av medicinsk forskningsprioritering sker under forskningsrådsliknande former som forskare anses ha svårigheter med bedömning av forskningens samhällsrelevans. Enligt rapporten hamnar klinisk forskning i kläm mellan å ena sidan sjukvårdens besparingar och rationaliseringar och å den andra rådsliknande, inomvetenskapliga prioriteringsmekanismer. Författarna föreslår några mindre förändringar i MFR:s arbetssätt och organisation med syfte att säkerställa ett bättre prioriteringsförfarande och att stärka förtroendet för MFR. För att samhällsrelevansen på ett tydligare sätt skall komma in i bedömningen av en viss typ av medicinsk forskning föreslås också förändringar i rutinerna för den lokala fördelningen av anslaget för landstingens forskning (). Slutligen föreslås en nationell databas för forskningsanslag för att forskningsfinansieringen bättre skall kunna överblickas. Skälen för regeringens bedömning: De båda utredningarna har bidragit med värdefulla översikter över den medicinska forskningsfinansieringen och dess prioriteringsmekanismer. Det framgår bl.a. av utredningarna att MFR har ett större inflytande på medicinsk forskningsfinansiering än vad som anges av dess andel av de offentliga forskningsbidragen. Denna roll i forskningssystemet är motiverad men ställer också krav på MFR. Utredningarna har visat på förändringsbehov och det är angeläget att rådet i sin fortsatta planering beaktar de förslag utredningarna presenterar. Vissa av förslagen har MFR föregripit i sin senaste anslagsframställning t.ex. förstärkningar av stödet riktat till yngre forskare samt tjänster och stipendier, som överbryggar mellan preklinisk och klinisk verksamhet. Andra förslag kan MFR inte genomföra på egen hand utan de måste åtgärdas i samarbete med exempelvis landstingen. MFR har som framgår av rådets redovisningar i anslagsframställning m.m. vidtagit en rad åtgärder för att komma till rätta med missförhållanden som påtalats bl.a. genom Justitiekanslerns rapporter (JK:s beslut , ). har på regeringens uppdrag granskat och funnit vissa brister i MFR:s rutiner för medelstilldelning och uppföljning av forskningsprojekt (RRV 20-95-0959). Regeringen har beslutat om åtgärder med anledning av RRV:s synpunkter i denna rapport samt i revisionsrapporter avseende de övriga forskningsråden. MFR har i den aktuella debatten också anklagats för att missgynna kvinnor vid tilldelning av forskningsbidrag och tjänster. Rådet har i sin senaste anslagsframställning i ett program för särskilda jämställdhetsåtgärder betonat avsikten att öka andelen kvinnor bland rådets anslagsmottagare och innehavare av forskartjänster. Detta skall uppnås bl.a. genom att ta hänsyn till områden där kompetensen är hög bland kvinnliga forskare, genom att åstadkomma balans mellan kvinnor och män i prioriteringskommittéer och bland sakkunniga samt genom att tillsammans med fakulteterna identifiera faktorer som underlättar forskarkarriären för kvinnor. Det är viktigt att MFR i utvecklingen av sin verksamhet söker finna nya vägar och att rådet i den processen är observant på den aktuella debatten. Mot bakgrund av de svårigheter, och rentav försämrade förutsättningar, som båda utredningarna pekar på när det gäller utbytet mellan preklinisk och klinisk verksamhet, är det enligt regeringens mening angeläget att MFR ägnar denna fråga särskild uppmärksamhet. Häri ingår att inom den kliniska forskningen öka kunskapen om framsteg inom den grundläggande forskningen samt inom preklinisk forskning höja medvetandet om sjukvårdens behov. Den i MFR:s utredning redovisade verksamheten med värdering av medicinsk teknologi är av stort värde i sammanhanget. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att Naturvetenskapliga | | forskningsrådet (NFR) fortsätter att utveckla sin verksamhet med| | beaktande av regeringens ställningstaganden när det gäller för- | | nyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. Rådet bör vidare | | utveckla samspelet med samhället utanför högskolan och med | | fakulteterna. NFR har till uppgift att stödja och bygga upp naturvetenskaplig och matematisk forskning. En huvuduppgift är granskning av forskningsansökningar och fördelning av medel. En annan angelägen uppgift är de utvärderingar av svensk forskning som NFR regelbundet genomför. Ytterligare ett viktigt arbete som utförs av rådet är att göra bedömningar i olika forskningsfrågor. har NFR ansvar för fördelningen av medel till de nationella forskningsanläggningarna. är även svenskt kontaktorgan för ett antal internationella forskningsorganisationer och huvudansvarig myndighet för tre av EU:s forskningsprogram. I avsnittet om svenskt deltagande i internationellt forskningssamarbete redovisas regeringens avsikt att initiera en översyn av engagemang i storskaliga internationella forskningsanläggningar. Utvärderingar av matematisk och naturvetenskaplig forskning Ett viktigt redskap i kvalitetsarbetet är de ämnesvisa internationella utvärderingar som NFR regelbundet genomför . har även s.k. storutvärderingar gjorts av hela forskningsområden: fysik, kemi, geovetenskaper, biologi och matematik. Dessa utvärderingar ger högt betyg åt den svenska naturvetenskapliga och matematiska forskningen. Inom vissa områden har svensk forskning en ledande position internationellt sett, medan forskningen på andra områden har en svagare ställning och borde utvecklas ytterligare. Även om den vetenskapliga kvalitén är hög, riktas kritik mot bl.a. forskningens organisation och tjänstestrukturen för den forskande personalen vid högskolan. Utvärderingarna pekar på att det saknas en tydlig karriärstruktur i det svenska forskningssystemet. Utvärderarna pekar särskilt på svårigheterna för nydisputerade att gå vidare i forskningssystemet. Man rekommenderar en översyn av tjänstestrukturen och en särskild satsning på den post-doktorala nivån. Beträffande forskarutbildningen framförs genomgående kritik mot att denna i påbörjas vid för hög ålder och tar . Många doktorander belastas för mycket med undervisning och det saknas tydliga incitament för en snabbare genomströmning. Utvärderingarna rekommenderar en översyn av forskarutbildningens uppläggning och finansiering med det yttersta målet att sänka debutåldern för den egentliga forskarkarriären. Forskningsfinansieringen kritiseras för bristande flexibilitet och incitament till förnyelse. Rekommenderade åtgärder är framför allt en styrning av forskningsmedel mot yngre forskare och nya uppslag. Ett mål är att ge yngre forskare en ökad självständighet i förhållande till före detta handledare och andra etablerade och dominerande forskare. Ett annat problem som utvärderingarna identifierar är den låga rörligheten mellan olika lärosäten bland svenska studenter, doktorander och lärare. Doktorander rekryteras sällan från andra lärosäten och de färdiga doktorerna som fortsätter med en akademisk karriär tenderar att stanna vid hemmainstitutionen, vilket ofta leder till att byte av forskningsinriktning försvåras eller försenas. Här rekommenderas olika stimulansåtgärder för att öka rörligheten och för att på andra sätt öka kommunikationen mellan systerinstitutioner i . Utvärderingarna riktar även allvarlig kritik mot den uppdelning av uppgifterna forskning och undervisning som ofta finns vid svenska lärosäten. Detta försvårar lärarnas akademiska utveckling och kontakten mellan undervisning och forskning. Rekommendationen är att alla akademiska tjänster bör innefatta både undervisning och forskning. Vidare kritiseras lärosätenas indelning i alltför små och specialiserade institutioner. Detta sägs bl.a. försvåra det vetenskapliga utbytet mellan närliggande discipliner. NFR finner i sin samlade bedömning av utvärderingarna att svensk naturvetenskaplig och matematisk forskning har hög kvalitet. Även rådets verksamhet får goda vitsord av utvärderarna och rådet tolkar detta så att verksamhetens inriktning och innehåll i huvudsak varit riktiga . Utvärderingarna visar dock enligt rådet att en ökad samverkan med universiteten borde stimulera en utveckling i rätt riktning och leda till ett bättre resursutnyttjande. Utvärderingen av svensk matematisk forskning visar även att tillgången på forskartjänster är otillräcklig. Skälen för regeringens bedömning: NFR:s verksamhet är, som framgår ur rådets anslagsframställning och årsredovisning, i allt väsentligt väl avvägd med hänsyn till inriktning och disponibla resurser. Regeringen bedömer att det förändringsarbete som rådet självt inlett bör förändra verksamheten på ett sätt som väl motsvarar regeringens forskningspolitiska mål. Rådet bör därför på eget initiativ kunna fortsätta detta arbete med beaktande av regeringens ställningstagande när det gäller förnyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. Samarbetet med samhället utanför högskolan och med fakulteterna bör, i enlighet med rådets egen bedömning, ytterligare utvecklas. Det är vidare angeläget att NFR uppmärksammar behovet av doktorandtjänster och forskartjänster samt övrigt forskningsstöd till matematikområdet. Regeringen har härutöver uppmärksammat flera av de problem som utvärderingarna nämner. En översyn av forskarutbildningen har gjorts inom och remissbehandlas . Även lärartjänstorganisationen är under utredning. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att Teknikvetenskapliga | | forskningsrådet (TFR) utvecklar sin verksamhet med beaktande av | | regeringens ställningstaganden när det gäller förnyelse, rörlighet,| | kvalitet och relevans. Det är även angeläget att rådet utvecklar| | sin forskningsinformationsverksamhet. () har som främsta uppgift att stärka och bygga upp svensk grundforskning och forskarutbildning. TFR gör långsiktiga insatser för kunskapsuppbyggande forskning inom det tekniska ämnesområdet samt inom vetenskapsområden som har relevans för svenskt näringsliv och andra samhällssektorer. Rådet skall verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids samt att det sker en effektiv samverkan med andra organ inom forskningsområdet. TFR:s projektbidrag har till syfte att understödja vetenskaplig förnyelse och kompetensuppbyggnad inom den tekniska grundforskningen. Utöver projektbidragen fördelar rådet s.k. rambidrag till starka forskargrupper inom strategiskt viktiga områden. Avsikten med rambidragen är att bygga upp vetenskaplig kompetens i form av forskningsmiljöer med betydande bredd och djup. Det sker genom att forskargrupper ges handlingsfrihet inom generösa ramar vad gäller tid, ekonomi och val av forskningsinriktning. TFR:s forskningsinformationsverksamhet har varit av begränsad omfattning. Rådets stöd till yngre forskare innefattar bl.a. finansiering av s.k. TFR- doktorander, doktorander i projekt, forskarassistenter, postdoktorer, utlandsdoktorander och industridoktorander. TFR stödjer även s.k. adjungerade industriforskare till industriforskningsprojekt med väsentligt inslag av teknisk grundforskning. TFR har genomfört en utvärdering av den tillämpade matematiken och av teknisk bullerforskning. Bägge utvärderingarna pekade på att samarbetet mellan forskargrupper och mellan forskare och industrin bör förstärkas. För avser TFR att främja en internationellt stark teknikvetenskaplig grundforskning inom landet, stärka och förnya den tekniska forskarutbildningen samt inrikta förnyelsearbetet på att stödja strategiskt viktiga men eftersatta områden och expansiva områden av betydelse för dagens och morgondagens svenska tillväxtindustri. Exempel på områden är IT, bioteknik, tillämpad matematik och teknisk mekanik. Skälen för regeringens bedömning: TFR har rådet funnits utvecklat sin verksamhet väl och framgångsrikt introducerat nya former för forskningsstöd, inte minst vad gäller samverkan mellan grundforskning och industri. Rådet har enligt regeringens bedömning skisserat ett väl avvägt program för sin framtida verksamhet. Regeringen har i denna proposition angivit inriktningen av det fortsatta arbetet vad gäller förnyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. TFR bör med beaktande av regeringens ställningstaganden i nämnda avseenden utveckla sin verksamhet under den aktuella planeringsperioden. Det är även angeläget att rådet uppmärksammar behovet av doktorandtjänster samt övrigt stöd till matematikområdet. Rådet bör vidare utveckla sin forskningsin- formationsverksamhet. 10.3 Forskning vid universitet och högskolor Forskning och forskarutbildning bedrivs vid sju statliga universitet: , , , , , och (inom ansvarsområde) samt vid de tre fackhögskolorna , Kungl. Tekniska högskolan och högskolan i . Dessutom bedrivs forskning och forskarutbildning vid de enskilda högskolorna Stiftelsen , Stiftelsen och Handelshögsko- lan i . Medel har även tilldelats de mindre och medelstora högskolorna för forskningsstödjande åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, avsnitt 5.5 Forskning och forskarutbildning) föreslår regeringen forskningssatsningar inom olika områden för . I denna proposition presenteras principer för rätten att benämnas universitet, förslag till forskningsanslag till de mindre och medelstora högskolorna samt vissa frågor beträffande forskarutbildningen och tjänsteorganisationen. I anslagsframställningarna för treårsperioden har lärosätena i de flesta fall begärt omfattande resursförstärkningar för lokaler för forskning men också för utbyggnad av antalet forskningstjänster, framför allt för yngre forskare och ett utökat studiestöd. Regeringen konstaterar att högskolan och dess forskning erhåller betydande belopp från forskningsstiftelserna och andra externa finansiärer. har beslutat vilka institutioner inom den högre utbildningen som skall tilldelas rätten att benämnas universitet och regeringen har fastställt detta i högskoleförordningen (1993:100). Här följer en kort sammanfattning av vad regeringen föreslår beträffande rätten att benämnas universitet. För utförligare motiveringar hänvisas till budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, avsnitt 5.5.2). Med anledning av en framställning från rektorerna vid högskolorna i , och uppdrog åt att utreda frågan om universitetsbegreppet. Verket har dels i en promemoria av och dels i en senare rapport för benämningen universitet (rapportserie 1996:12R) redovisat uppdraget. Regeringen föreslår att rätten att benämnas universitet skall tilldelas det statliga lärosäte - som har en grundutrbildning och forskning som är väl etablerad ochav god vetenskaplig kvalitet, - som har en tillräcklig omfattning av grundutbildningen och utbildninginom ett antal ämnesområden, - som har en tillräcklig omfattning av forskningsverksamheten ochforskning inom ett antal ämnesområden, - som har goda infrastruktuella förutsättningar (bibliotek m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning, - som har goda internationella kontakter inom grundutbildning ochforskning, - och som uppfyller kraven för att självständigt inrätta professurer ochatt utfärda doktorsexamen. Det bör ankomma på regeringen att besluta om användningen av benämningen universitet. De lärosäten som redan uppfyller de kriterier för benämningen universitet, som regeringen föreslagit, såsom Kungl. Tekniska högskolan och , och vars namn är välkända, kan självfallet avstå från att ansöka om att få använda benämningen. Om de emellertid önskar använda benämningen universitet kan regeringen i sådant fall, utan hörande av , besluta om detta. har i sin anslagsframställning begärt att få anta namnet . Regeringen bedömer att högskolan i och med de resursförstärkningar som föreslås i budgetpropositionen för väl uppfyller kraven för att benämnas universitet och att högskolan inte behöver undergå ytterligare prövning. Regeringen avser att genom en ändring i högskoleförordningen tilldela namnet . Med de resursförstärkningar som föreslås för de mindre och medelstora högskolorna (avsnitt 3.8) bör det vara möjligt för vissa av dem att kunna uppfylla kriterierna för benämningen universitet. 10.3.2 Forskning vid mindre och medelstora högskolor Regeringen presenterar i denna proposition, avsnitt 3.8, förslag att bygga ut forskningsresurserna vid de mindre och medelstora högskolorna. Ytterligare motiveringar för denna satsning finns i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, avsnitt 5.5.3). En av tillsatt utredare har redovisat förslag beträffande forskarutbildningens organisering och finansiering i departe- mentspromemorian Studiefinansiering och examina inom forskarutbildningen (Ds 1996:35). Regeringen avser att återkomma till denna fråga i en proposition . Regeringen har tillsatt en utredare att se över tjänsteorganisationen inom högskolan (dir. 1996:3). Uppgifter inom grundutbildningen skall bli lika meriterande som forsknings- och forskarhandledningsuppgifter vid tillsättning av tjänst som lärare vid högskolan. Förutsättningar för att skapa en jämnare fördelning av de båda slagen av arbetsuppgifter mellan olika kategorier av lärare skall föreslås. Detta kommer att höja kvaliteten inom såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Förslaget skall avlämnas till regeringen . Regeringen avser att återkomma till frågan om lärartjänsterna i högskolan i en proposition om högskolans ledningsstruktur, tjänsteorganisation samt frågor om fakultetsindelning och principerna för fördelning av fakultetsresurser. 10.4 Sektorsforskning inom område En betydande del av den utbildning och forskning som bedrivs i finansieras med medel från anslag under utgiftsområde. När det gäller forskning anvisas dessa medel i form av fakultetsanslag, forskningsrådsanslag och anslag till andra forskningsfinansiärer. Den forskning som finansieras via anslag svarar mot behov inom en rad olika samhällssektorer. Ofta görs dock en distinktion mellan forskning finansierad av och s.k. sektorsforskning. Den senare svarar mot ett av en sektor definierat behov och finansieras ofta inom ramen för sektorns egna resurser. I det följande behandlas sektorsforskning inom verksamhetsområde. 10.4.1 Forskning om universitet och högskolor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör ansvara| | för uppbyggnad och utveckling av kunskap om universitet och | | högskolor. Rådet för forskning om universitet och högskolor inrättades i samband med Universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) nedläggning. Rådet har till uppgift att öka den vetenskapligt grundade kunskapen om högre utbildning och forskning, samt stimulera till en kvalificerad och kritisk debatt om frågor som rör forskning och högre utbildning. Rådets verksamhet innebär forskningsstödjande insatser av flera olika slag. En viktig del är rådets publiceringsstöd och det kontaktskapande arbetet med internationella forskarnätverk och konferenser som rådet bedriver. En annan del av verksamheten utgörs av direktstöd till grundforskning inom exempelvis idéhistoria och statsvetenskap. Ett tredje område rör stöd till forskningsinsatser direkt motiverade av sin relevans för sektorn utbildning och forskning. har beslutat (prop. 1994/95:100. bet. 1994/95:UbU15, rskr. 353) att den verksamhet som finansieras av Rådet för forskning om universitet och högskolor fr.o.m. skall tillgodoses genom stöd från forskningsorgan som finansierar forskning av liknande slag och vägas mot andra angelägna ändamål inom berörda forskningsområden. Skälen för regeringens bedömning: Forskning om universitet och högskolor har i flera fall haft en direkt och avgörande betydelse för utvecklingen inom högskolans område. Detta har också den utvärdering som gjorts av rådets verksamhet visat. Den statsvetenskapliga forskning som rådets föregångare inom UHÄ initierade inspirerade i hög grad till de organisationsförändringar som skedde inom högskolesystemet under slutet av 1980- talet. Rådets verksamhet har haft en betydelsefull praktisk roll när det gäller att sprida kunskap om den svenska högre utbildningen och forskningen i utlandet. Rådet har också bidragit till att förmedla kunskaper om den internationella forsknings- och utbildningspolitiska debatten till . Vidare var det rådets föregångare inom UHÄ som tog initiativ till etablerandet av forum för kvinnoforskning senare hälft. är central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor. Verket har bl.a. till uppgift att följa upp och utvärdera utbildning och forskning, ha tillsyn inom sitt ansvarsområde och bevaka förhållanden och tendenser som är av betydelse för högskolans verksamhet. Regeringen anser det därför angeläget att , i egenskap av sektorsmyndighet för högskoleområdet, även svarar för utredningsarbete och faktasammanställningar samt analyserar behov av för området relevant sektorsforskning. Regeringen finner det vidare angeläget att tillvaratar och vidareutvecklar den kompetens och det internationella nätverk som Rådet för forskning om universitet och högskolor byggt upp inom området. Eftersom rådet avvecklas först , bör ha goda förutsättningar att i samråd med rådet, bygga upp en lämplig organisatorisk struktur och erforderlig kompetens för denna verksamhet.