prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — 17 kap. sammanträde för preliminär rösträkning 1 och 2 §§ Motsvarar del av 13 kap. 9 § första stycket i den nuvarande vallagen. Det anges också uttryckligen att valnämnden vid den s.k. onsdagsräkningen skall granska inkomna brevröster. Detta stämmer också med det faktiska förfaringssättet . När det gäller valnämndens granskning av de fönsterkuvert som valförrättarna inte kunnat godkänna vid sin granskning och därför lagt in i ett omslag så innebär den en överprövning av den bedömning som valförrättarna gjort. Om valförrättarna vid sin granskning öppnat fönsterkuvert eller ett ytterkuvert för budröst så skall detta självfallet inte leda till att valnämnden av det skälet underkänner rösten. Någon uttrycklig bestämmelse om detta har inte ansetts nödvändig. Det saknas föreskrifter om att valnämnden skall kungöra att räkning skall vidta. Kungörelse för detta är alltså inte nödvändigt. 3-7 §§ Motsvarar 13 kap. 9 § andra stycket i den nuvarande vallagen. har att göra samma granskning av de röster de räknar som valförrättarna gjort i vallokalen. Reglerna i 15 kap. 7-12 §§ upprepas således här för fullständighetens skull. 8 § Bestämmelsen saknar motsvarighet i den nuvarande vallagen. Granskning av brevrösterna skall göras efter att fönsterkuverten enligt 1 § har granskats. Detta motsvarar vad som gäller enligt den nuvarande brevröstningslagen (1993:1404). 9 § Motsvarar 13 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. Att riksdagsvalet räknas först motsvarar 13 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. Förslaget överensstämmer med vad som gäller för rösträkningen i vallokalen. Se kommentaren till 16 kap. 2 §. 10 § Motsvarar 13 kap. 10 § i den nuvarande vallagen. Den behandlar vad som skall göras med fönsterkuvert som kommer till valnämnden under rösträkningen efter det att valurnorna tömts. 11 § Motsvarar i stort 13 kap. 4 § fjärde stycket i den nuvarande vallagen. Paragrafen behandlar visst material som valnämnden skall förvara. 12 och 13 §§ Motsvarar 13 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Paragraferna tar upp protokollföring och avslutningen vid den preliminära rösträkningen hos valnämnden. Föreskriften om att material om det sänds med post skall anordnas som värdepost har tagits bort. Se kommentaren till 16 kap. 4 §. Slutlig sammanräkning och mandatfördelning 1 § Första meningen av paragrafen motsvarar del av nuvarande 14 kap. 1 § första stycket vallagen. Andra meningen har ingen direkt motsvarighet i dagens vallag. I paragrafen anges att är den myndighet som svarar för den slutliga sammanräkningen och vad sammanräkningen skall användas till. 2 § Första styckets regler är hämtade från 14 kap. 3 § första stycket, 9 § första stycket, 10 § första stycket och 11 § första stycket i den nuvarande vallagen. Stycket drar upp fördelningen av arbetsuppgifter mellan den centrala valmyndigheten och länsstyrelserna. Det nya i förhållande till dagens regler är förfarandet vid sammanräkning av riksdagsval. Förfarandet beskrivs i avsnitt 11.2. Reglerna om sammanräkningen har utformats så att det ansluter till det gällande faktiska förfarandet. Lagtexten har justerats och gjorts så generell att den skall kunna inrymma vissa uppgifter för länsstyrelserna utöver själva sammanräkningen. Andra stycket motsvarar 14 kap. 3 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Regeln anger att svarar för mandatfördelning och utseende av ledamöter och ersättare i landstings- och kommunfullmäktigval. Ändringen i förhållande till nu gällande lydelse är endast redaktionell. 3 § Motsvarar 14 kap. 2 § första stycket i den nuvarande vallagen. Paragrafen anger sammanfattande uppgifter vid den slutliga sammanräkningen. Det har uttryckligen angetts att också namnen på valsedlarna skall prövas. Detta stämmer med hur reglerna tillämpas . Godkännande av namn kommer dock att bli ännu viktigare i ett system med personvalsinslag och anmälningsförfarande för kandidater. Viss del av arbetet har dock redan gjorts i och med att kandidater anmäldes. Närmare om förfarandet hos 4 § Paragrafen motsvarar delvis innehållet i 14 kap. 1 § första stycket första meningen i den nuvarande vallagen. Om reglerna om offentlighet vid sammanräkningen åsidosätts kan det efter överklagande förordnas om omval. I andra meningen har lagts till att riksdagsvalet skall räknas först vid de samtidiga valen. Detta motsvarar hur sammanräkningen faktiskt går till . 5 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 1 § andra stycket första meningen i den nuvarande vallagen. Regeln som ger möjlighet att kräva in valmaterial finns för att den slutliga sammanräkningen skall grundas på ett riktigt och fullständigt material. 6 § Paragrafen motsvarar del av 14 kap. 1 § första stycket andra och tredje meningen i den nuvarande vallagen. Reglerna ålägger länsstyrelserna viss skyldighet att offentliggöra när sammanräkningen skall äga rum. De behövs för att sprida kännedom om när sammanräkningen skall ske och därmed säkerställa offentlighet kring sammanräkningen. 7 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Regeln i första meningen om att sammanräkningen skall ske utan dröjsmål är till för att erinra om de tider som gäller för sammanräkningen och vikten av att den sker så att ett slutligt resultat kan tas fram så fort som möjligt efter valet. Reglerna i övrigt är till för att säkerställa ett riktigt valresultat (se vidare 9 §). 8 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 2 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Protokollen som förs enligt reglerna skall tjäna som underlag för bedömningen huruvida sammanräkningen gjorts på ett riktigt sätt. Formulär för protokoll finns inlagda i det för valmyndigheterna gemensamma ADB-systemet. Se vidare avsnitt 11.2 och kommentaren till 2 §. 9 § Motsvarar innehållet i 14 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Den förvaring av valsedlar som åsyftas i paragrafen är dels valnämndens förvaring av valsedlarna, dels förvaring av valsedlar hos under och efter den slutliga sammanräkningen. Att valsedlar skall förvaras säkert är grundläggande för att kunna garantera ett rättvisande resultat. 10 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Den behandlar ogiltighet av valsedel och vissa fall när namn på en valsedel skall anses obefintliga. Första stycket överensstämmer med dagens lydelse. Med hänsyn till den stadgade praxis som utbildats kring lagrummet kan lagtexten stå kvar enligt den tidigare lydelsen. Utgångspunkten för bedömningen i praxis enligt punkten 2 är att endast valsedlar som märkts avsiktligt och som är ägnade att avslöja väljarnas identitet och därmed kränka valhemligheten, skall förklaras ogiltiga. Den föreslagna ändringen i andra stycket följer helt förslag i betänkandet Ökat personval (SOU 1993:21). Utgångspunkten i stycket är att två valsedlar i samma valkuvert skall medföra att båda anses ogiltiga. Om valsedlarna skulle ha samma partibeteckning skall rösten tillfalla partiet. Om kandidatnamnen inte är desamma på valsedlarna skall man bortse från samtliga kandidatnamn. Detta innebär också att namnen skall anses obefintliga även om kandidatlistorna i huvudsak är olika men personrösterna avgetts för ett gemensamt namn. Detsamma skall gälla även för det fall namnen är desamma på valsedlarna men personmarkeringarna inte stämmer överens mellan valsedlarna. Så torde såväl fall där markering gjorts för olika kandidater på olika valsedlar som fall där markering endast finns på en av flera valsedlar vara att behandla. Underförstått framgår att valsedlarna godtas som giltig röst i befintligt skick endast om de är identiska både vad gäller partibeteckning och kandidatnamn samt personmarkeringen är gjord för samma kandidat. föreslog att paragrafen skulle utökas med ett tredje stycke med ytterligare regler angående huruvida namn skall anses obefintliga. I förslaget hänförs dessa till 11 § som är den paragraf som huvudsakligen behandlar detta. De särskilda regler om obefintliga namn som finns i andra stycket förevarande paragraf rör endast särskilda frågor med anledning av att två eller flera valsedlar förekommer i valkuvertet. 11 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 5 § i den nuvarande vallagen. Den behandlar huruvida namn på en valsedel skall anses obefintliga. Den föreslås disponerad på ett nytt sätt så att det tydligare framgår hur många namn som skall anses obefintliga. I första stycket är det fråga om ett eller flera namn som skall anses obefintliga medan det i andra stycket är alla namn på valsedeln som skall anses obefintliga. Ett nytt tredje stycke behandlar vad som händer om namn stryks. Första stycket 1 avser kandidatens valbarhet vid valet och kandidatens identitet. Punkten motsvarar dagens regel. I första stycket 2 föreslås att tillskrivna namn inte skall beaktas på en valsedel för ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 §. Sådana namn skall således anses obefintliga enligt punkt 2. Denna regel inskärper att tillskrivna namn inte beaktas vid sammanräkningen. Det sätt som personröstning sker på enligt det nya systemet är att väljarna genom en markering på valsedeln avger en särskild personröst. Andra förändringar av valsedeln beaktas inte. För andra partier, dvs. sådana som inte skyddat sin partibeteckning, kan kandidater skrivas till på valsedeln. Dessa tillskrivna namn behandlas dessutom som personröster enligt 6 kap. 3 § förslaget. I första stycket 3 behandlas det fall att en lista tryckts upp med kandidater som inte nominerats från partiet. Vid sammanräkningen skall bortses från de namnen. Regeln har efterfrågats under remissbehandlingen av betänkandet Utvärderat personval (SOU 1996:66). Den förhindrar att valkupper genomförs. För att förhindra sådant missbruk som dessutom förlänger den slutliga sammanräkningen bör den nu diskuterade regeln införas. Regeln berör inte det fallet att någon obehörig person beställt valsedlar med icke anmälda namn. Detta fall tas upp i 6 kap. förslaget. Där framgår att en sådan beställning från någon obehörig inte kommer att levereras. För den som trycker upp valsedlar vilka tar upp ett etablerat partis beteckning samt, utöver anmälda kandidatnamn, tar upp inte anmälda namn i syfte att användas i valet kan straffansavar för otillbörligt verkande vid val bli aktuellt enligt 17 kap. 8 § . De nu nämnda reglerna hindrar effektivt missbruk av den fria nomineringsrätten. Andra stycket punkterna 1, 2 och 3 är hämtade från förslag beträffande 14 kap. 4 § vallagen i betänkandet Ökat personval (SOU 1993:21) medan punkt 4 motsvarar dagens första stycke 2. Den nuvarande punkten 3 i första stycket om att valsedel måste toppas av två av partiet anmälda kandidater behövs inte enligt förslaget eftersom alla kandidater skall vara anmälda. Andra stycket 1 avser att hindra partier från att trycka valsedlar utan särskilt utrymme för personröstning, i form av en ruta, vilket skulle motverka möjligheterna till personröstning. Systemet medger endast att en särskild personröst avges. Om flera personröster avges kan det inte avgöras vilken som gäller. I sådant fall skall därför enligt andra stycket 2 alla namnen anses obefintliga. Detsamma torde bli fallet om en markering finns för en kandidat och det på samma valsedel finns ett tillskrivet namn som skall räknas som en personröst enligt 6 kap. 5 §. Rösten räknas dock i båda fallen partiet till godo. Personmarkeringar som gjorts maskinellt tillåts inte enligt punkt 3 i förslaget. Om markeringar gjorts på maskinell väg skall namnen på valsedeln anses obefintliga. Rösten räknas dock partiet till godo. Syftet med regeln är att motverka organiserade valkupper. Tolkningen av ordet maskinellt kan ställa till vissa tillämpningsproblem. avsåg dock i första hand valsedlar som lagts i en maskin som producerat markeringen. Med tanke på utvecklingen inom tryckeribranschen kan det uppstå situationer där det är svårt att avgöra hur markeringen gjorts. Andra typer av massproducerade markeringar vilka sker för hand faller inte in under stadgandet (se SOU 1993:21 avsnitt 6.6.7). Tredje stycket är nytt och anger att strykningar inte längre skall beaktas (se avsnitt 7.2). En upplysning till väljarna finns i 6 kap. 5 § förslaget. Om strykningar ändå sker på en valsedel skall valmyndigheten bortse från strykningen. Namnlistan i dess ursprungliga utformning gäller alltså trots strykningen. Om endast tillskrivna namn finns på valsedeln, där detta är möjligt enligt reglerna, och det översta av dessa strukits är det dock naturligt att bortse från både namn och strykning. Någon särskild regel för detta speciella fall är inte nödvändig. Riksdagsvalet och valet till 12 § Reglerna motsvarar i viss mån 14 kap. 8 § i den nuvarande vallagen. Den nya ordningen för sammanräkning av riksdagsval har berörts i avsnitt 11.2 och ovan under 2 §. Utformningen av lagtexten skall ansluta till den nya arbetsfördelningen. granskar och räknar rösterna. När detta är klart ges ett godkännande av sammanräkningen i ett formulär som därefter inte kan ändras. Därefter kan fördela mandat, ordna namn samt utse ledamöter eller företrädare och ersättare. Det har under remissbehandlingen påpekats att uppläsningen av protokollet är otidsenlig. En viss justering har därför gjorts i det att det enligt förslaget inte är nödvändigt att läsa upp protokollet som avslutning på valet. Det är tillräckligt att protokollet läggs fram för granskning av den som vill ta del av det. Detta markerar att sammanräkningen är slut.Det skall inte längre vara protokollet som utgör grunden för utseende av ledamöter och ersättare (se t.ex. 18 §). Eftersom inte längre använder protokollet som underlag för mandatfördelningen behöver protokollet i original inte översändas till verket. Arkivering av protokollet sker hos . 13 § Reglerna motsvarar till viss del 14 kap. 8 § första stycket i den nuvarande vallagen. Valsedlarna skall, enligt dagens vallag, som avslutning på sammanräkningen av riksdagsvalet, läggas i omslag varvid de godkända läggs för sig och de ogiltiga för sig. De ogiltiga och de valsedlar där det förekommer strykningar eller tillägg skall för riksdagsvalets del förvaras medan de övriga valsedlarna skall förvaras tills valet vinner laga kraft. Eftersom strykningar och tillägg inte beaktas vid sammanräkningen enligt förslaget skulle det vara möjligt att slopa regeln om bevarande av valsedlar med sådana anteckningar på. Emellertid kan det finnas ett intresse att granska sådana valsedlar även sedan valet vunnit laga kraft, t.ex. partier som vill undersöka hur deras nominering slagit ut genom att granska om strykningar förekommit, varför förvaringsplikten för sådana valsedlar står kvar. Föreskrifter om detta har intagits i första stycket. Namnordningen grundas i den föreslagna nya vallagen på de särskilda personmarkeringarna. Valsedlar med sådan markering skall därför förvaras på det föreskrivna sättet. I andra stycket har införts en ny regel vari det tillåts att omslagen med valsedlar öppnas. Reglerna har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 11.3). Där framgår att det uppstått tvekan huruvida det är möjligt att öppna omslagen för andra fall än de då ny sammanräkning skall verkställas. Eftersom det finns ett behov av att öppna omslagen också i vissa andra fall, som t.ex. utvärdering eller kontrollräkning utan direkt relevans för mandatfördelningen (se också under 11 §), införs en regel om detta. 14 § Paragrafen motsvarar del av 14 kap. 12 § i den nuvarande vallagen. I reglerna som behandlar avslutningen av mandatfördelningen hos har endast språkliga justeringar gjorts. Det kan anmärkas att förfarandet hos inte är offentligt som den preliminära och slutliga sammanräkningen hos övriga valmyndigheter. till landstings- och kommunfullmäktige 15 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 20 § del av första stycket och andra stycket i den nuvarande vallagen. I reglerna som behandlar avslutningen av mandatfördelningen vid har redaktionella och språkliga förändringar gjorts. Som anförts under 12 § är det inte längre nödvändigt att läsa upp protokollet utan det är tillräckligt att det läggs fram för granskning. Föreskrifterna i paragrafen gäller också för sammanräkning enligt 61-66 §§. Även en sådan sammanräkning skall således avslutas genom att protokollet läggs fram för granskning. 16 § Paragrafen motsvarar del av 14 kap. 20 § första stycket i den nuvarande vallagen. Den behandlar förvaring av valsedlarna i landstings- och kommunfullmäktigval. Reglernas tillämpningsområde har gjorts trängre i det att inte alla valsedlar skall förvaras hela valperioden. I ett annat avseende har tillämpningsområdet vidgats eftersom valsedlar med personröster skall sparas. Reglerna motsvarar vad som föreslås gälla för riksdagsval. Detta innebär att det är valsedlar där strykning, tillägg eller särskild personröst avgivits som skall förvaras hela valperioden. Vad gäller paragrafens utformning i övrigt hänvisas till vad som anförs under 13 §. Föreskrifterna i paragrafen gäller också efter en sammanräkning enligt 58-69 §§. Efter sammanräkningen skall således valsedlarna läggas in i omslaget igen. Någon upprepning av detta i anslutning till de nämnda reglerna, vilket sker i 14 kap. 24 § i den nuvarande vallagen, är inte nödvändig. 17 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 21 § i den nuvarande vallagen. Den anger att skall anmäla om mindre än hälften av det bestämda antalet ledamöter har blivit utsett i något kommunalt val. skall då förordna om omval enligt 19 kap. 21 § förslaget. Hur fördelningen av mandaten mellan partierna görs Systemet med fördelningen av mandat mellan partierna regleras i de följande paragraferna. Först fördelas de fasta mandaten valkretsvis på grundval av resultatet i valkretsen. Därefter fördelas alla utjämningsmandaten med utgångspunkt i rösternas fördelning mellan partierna i hela valet. Om ett parti fått fler mandat än vad det skulle få vid en strikt proportionell fördelning eller om ett parti tagit mandat i en valkrets på grund av att det fått av rösterna i valkretsen skall utjämningsmandaten fördelas utan att partiet och de mandat partiet fått beaktas. Slutligen fördelas partiernas utjämningsmandat mellan valkretsarna. 18 § Reglerna i första stycket motsvarar 14 kap. 9 § första stycket i den nuvarande vallagen. Grunden för mandatfördelning har dock ändrats. gäller att det är länsstyrelsernas protokoll som utgör grunden för mandatfördelningen. Som påpekas i avsnitt 11.2 och ovan under 2 § läggs emellertid resultatet från sammanräkningen in i ett formulär i ett för valmyndigheterna gemensamt ADB-system. Detta formulär tas senare ut som protokoll vilket framgår av 8 §. Om kan använda uppgifterna i formuläret vinner man tid i sammanräkningsförfarandet. Genom att uppgifterna i formuläret godkänns av kan de inte ändras. Uppgifterna kan härigenom utgöra grund för mandatfördelningen. Paragrafen har därför utformats för att det anförda systemet skall kunna tillämpas. Andra stycket anger vilka partier som skall delta i mandatfördelningen, dvs. den s.k. småpartispärren vid riksdagsvalet. Reglerna finns ursprungligen i 3 kap. 7 § regeringsformen. 19 § Paragrafen som drar upp principerna för fördelningen av de fasta valkretsmandaten mellan partierna motsvarar 3 kap. 8 § första stycket regeringsformen och 14 kap. 9 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Endast språkliga justeringar har gjorts. 20 § Reglerna i paragrafen behandlar fördelningen av utjämningsmandat och motsvarar vad som redan gäller enligt 3 kap. 8 § andra stycket regeringsformen. 21 § För att samla samtliga regler som rör riksdagsvalet på ett ställe har regler motsvarande 3 kap. 8 § regeringsformen tagits in i den nya vallagen. 22 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 9 § femte stycket i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen behandlar s.k. överskjutande mandat. Det är regler för hur mandat kan flyttas mellan valkretsar för det fall ett parti fått fler mandat än vad det finns kandidater i valkretsen. Ändringarna i förslaget är endast språkliga. 23 § I paragrafen omtalas att avgör om lika tal uppstår vid mandatfördelningen. Detta är det normala vid lika tal enligt vallagen. Bestämmelsen motsvarar 14 kap. 9 § sjätte stycket i den nuvarande vallagen. 24 § Reglerna i paragrafen motsvarar 14 kap. 15 a § i den nuvarande vallagen. De behandlar de grundläggande reglerna om fördelning av mandat mellan partierna i med småpartispärren. Mandatfördelningen för val till följer i stort mandatfördelningen i riksdagsvalet. 25 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 15 b § första stycket i den nu gällande vallagen. De fasta valkretsmandaten fördelas på motsvarande sätt som vid riksdagsval. 26 § Reglerna i paragrafen behandlar hur ett proportionellt resultat i skall uppnås. De motsvarar 14 kap. 15 b § andra stycket i den nuvarande vallagen. 27 § Reglerna i paragrafen, som behandlar en avvikelse från ett proportionellt resultat i , motsvarar 14 kap. 15 b § tredje stycket i den nuvarande vallagen. 28 § Reglerna i paragrafen behandlar hur ett mandat kan flyttas till en annan valkrets inom samma landsting om kandidater för något parti skulle saknas i en valkrets. De motsvarar 14 kap. 15 b § femte stycket i den nuvarande vallagen. 29 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 15 b § sjätte stycket i den nuvarande vallagen och innebär att skall avgöra vid lika tal vid beräkningarna. Detta gäller för samtliga val som styrs av vallagen. 30 § Reglerna i paragrafen motsvarar 14 kap. 15 d § första stycket i den nuvarande vallagen. Paragrafen behandlar mandatfördelningen mellan partier vid kommunfullmäktigval. Fördelningen av mandat mellan partierna går i stort till som i riksdagsval och val till . På en punkt skiljer sig dock systemet. Som anförts i avsnitt 10.4 införs inte utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige. Fördelningen av mandat sker därför endast valkretsvis för den valkretsindelade kommunen. 31 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 15 d § tredje stycket i den nuvarande vallagen och innehåller regler om hur det förhållandet att ett parti fått fler mandat än det har kandidater i kommun skall hanteras, s.k. överskjutande mandat. Är kommunen valkretsindelad flyttas de överskjutande mandaten till en annan valkrets på samma sätt som utjämningsmandaten. Utgör kommunen en valkrets är mandatet obesatt. 32 § Paragrafen motsvarar 14 kap. 15 d § fjärde stycket i den nuvarande vallagen. Också vid val till kommunfullmäktige avgör vid lika tal, se ovan 23 och 29 §§. 33 § Bestämmelsen är hämtad från 30 § lagen om val till . Den motsvarar i stort vad som gäller för riksdagsvalet. Eftersom det är fråga om endast 22 mandat med hela landet som valkrets kan länsstyrelserna inte genomföra någon fördelning av mandat. 34 § Bestämmelsen är hämtad från 33 § lagen om val till . Av regeln framgår att småpartispärren utformats på samma sätt för val till som i riksdagsvalet. 35 § Bestämmelsen är hämtad från 32 § lagen om val till . Även vid valet till tillämpas en proportionell metod vid fördelning av mandat. Denna är, liksom vid övriga val när fördelning av mandat mellan partierna görs, den jämkade uddatalsmetoden. 36 § Bestämmelsen motsvarar inte direkt något stadgande i lagen om val till men gäller ändå enligt hänvisningar till den nuvarande vallagen. Även vid val till gäller att avgör vid lika tal. Hur ledamöterna och företrädarna utses 37 § Första stycket har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen. Det är hämtat från 3 kap. 9 § regeringsformen. Andra stycket motsvarar 14 kap. 10 § i den nuvarande vallagen. Som behandlats i 2 § har sammanräkningsförfarandet förändrats genom införandet av en för valmyndigheterna gemensam databas. Detta innebär som anförts i kommentaren till 18 § att mandatfördelningen mellan och inom partierna kan grundas på de i datorsystemet inlagda uppgifterna som framgår av formuläret för protokoll i stället för på länsstyrelsernas protokoll. Detta förkortar tiden för sammanräkningen. Andra stycket har anpassats till det nya systemet. Ordningen bestäms enligt 38-40 §§. Här anges två olika sätt att utse ledamöter. Enligt 38 § skall ledamöterna i första hand utses efter storleken på kandidaternas personliga röstetal.