prop · GK03109 · 1997-01-01 00:00:00 — När det gäller sammansättningen av den lokala styrelsen anser vi att rektor är självskriven som ledamot. Företrädare för personalen skall också alltid ingå. Det är viktigt att de personer som utses är representa- tiva för de grupper som de företräder. Vidare bör en jämn könsfördelning eftersträvas. På samma sätt som gäller för bl.a. elevskyddsombud bör de ele- ver som ingår i styrelserna få avsätta tid för sina uppdrag. Eleverna måste härutöver få det stöd och den hjälp de anser sig behöva för att klara både styrelsearbetet och det övriga skolarbetet. Styrelsearbetet kan ge viktiga kunskaper. Därför anser vi att det också i en elevs slutbetyg bör anteck- nas om eleven ingått i en skolas styrelse. Som framgått (avsnitt 2) har en arbetsgrupp föreslagit en försöksverk- samhet med lokala styrelser för program med yrkesämnen för att stimu- lera kontakterna mellan skolan och arbetslivet. Företrädare för arbetsgi- vare och arbetstagare skall vara i majoritet i en sådan styrelse. Den par- lamentariska kommittén för gymnasieskolans utveckling stöder förslaget. Lokala styrelser, där representanter från arbetslivet ingår, bör kunna bidra till en förbättring av all gymnasieutbildning. Gymnasieskolan och komvux förväntas ha en intensiv kontakt med arbetslivet. Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) skall förekomma på alla yrkesinriktade program med yrkesämnen. Genom beslut får styrelsen för utbildningen bestämma att APU skall förekomma även på det estetiska programmet, naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet. Samtliga program inom gymnasieskolan kan alltså innehålla APU. APU förekommer också inom komvux. En nära samverkan med arbetslivet är dock viktig för all utbildning. I propositionen om lokala styrelser med föräldramajoritet behandlades frågan om företrädare för det lokala näringslivet och samhället utanför skolan också skulle kunna vara representerade i styrelserna. Regeringen ansåg det viktigt att, som läroplanen föreskriver, den lokala skolan också samarbetar med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Regeringen fann dock inte skäl att ytterligare reglera styrelsens sammansättning (prop.1995/96:157 s. 10). anförde att det bör överlämnas till den kommu- nala nämnden att i arbetsordning för den lokala styrelsen avgöra i vad mån representanter från det omkringliggande samhället skall ta plats i styrelsen (bet. 1995/96:UbU9 s. 7). I enlighet därmed har regeringen i 4 § förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelser i skolan meddelat föreskrifter om att den kommunala nämnden får besluta att även andra än företrädare för elevernas vårdnadshavare och för de anställda skall ingå som ledamöter. Motsvarande bör gälla de lokala sty- relserna med elevmajoritet. Regeringen anser dock att det är viktigt att också kunna använda andra former för samverkan mellan skolan och arbetslivet t.ex. yrkesråd eller programråd. Ett beslut om att delta i försöksverksamheten skall anmälas till Skol- verket. I likhet med vad som gäller för föräldrastyrelserna krävs således inte något tillstånd av för att starta. Anmälan skall utgöra grund för den planering av utvärderingen som skall göra. Till anmälan skall fogas en beskrivning av skolan, motiven för försöksverk- samheten, hur den skall utformas, vem som är ordförande i elevstyrelsen, hur ledamöterna utses samt hur man tänker utvärdera försöket. Dessutom skall arbetsordningen bifogas. 5 Kostnader och ikraftträdande Eftersom försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet är frivillig, åläggs inte kommunerna några ökade kostnader genom försla- get. Försöksverksamheten föreslås träda i kraft . 6 Elevinflytande i läroplanerna och andra förordningar Regeringens bedömning: Rektorn bör ges ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Både skollagen och läroplanerna framhåller elevernas rätt att aktivt delta såväl i undervisningens upplägg- ning och planering som i skolans verksamhet över huvud taget. fanns också en omfattande reglering av skolans samverkansorgan och därmed formerna för elevernas deltagande. I samband med införandet av mål- och resultatstyrning i skolan togs mycket av regleringen bort. Försöksverksamheten med de lokala styrelserna med elevmajoritet är ett sätt att stärka elevernas ställning. Men det är också viktigt att se över bestämmelserna om elevinflytande i skolans styrdokument i den ordinarie verksamheten, för alla skolformerna, så att ansvaret stärks. Den åsikten har också framförts av i . Regeringen vill också understryka att det är viktigt att elevinflytandet finns med som kvalitetsaspekt vid utvärderingar. Ansvaret för utvecklingen av lokala samverkansformer ligger nu i första hand på rektor. Uppgiften som sådan finns dock inte särskilt speci- ficerad i läroplanerna under rektors ansvar. Regeringen anser i likhet med att läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) skall kompletteras med en föreskrift som ålägger rektor ett sär- skilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande. Avsnitt 2.8 i Lpo 94 respektive 2.6 i Lpf 94 kommer därför att kompletteras. Bestämmelserna om samverkansformer och samverkansorgan för och gymnasieskolan finns i 3 kap. grundskoleförord- ningen (1994:1194) respektive 4 kap. gymnasieförordningen (1992:394). I 3 kap. 6 § grundskoleförordningen finns bestämmelser om elevinfly- tande. Av bestämmelsen framgår att i varje klass eller undervisnings- grupp skall eleverna ges tillfälle att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna. I 4 kap. 3 § gymna- sieförordningen finns följande bestämmelser om klassråd. "För varje klass eller motsvarande i gymnasieskolan skall det finnas ett klassråd. består av samtliga elever i klassen och deras klassföreståndare eller motsvarande." Kommittén föreslår att bestämmelserna ändras så att det av förord- ningarna framgår att man lokalt måste ta ställning till i vilken form som tid och utrymme skall avsättas för eleverna att tillsammans med lärarna behandla frågor som rör undervisningens utformning och andra frågor, som kan vara av gemensamt intresse för eleverna. Regeringen avser att se över bestämmelserna om samverkansformer och samverkansorgan.