prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — Sanering och återställning av miljöskadade områden, reserva-| | tionsanslag | | | | Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande | | näringar | | D 2. Ersättningar för viltskador m.m., ramanslag | | | | Övrigt | | | | Regeringen bör bemyndigas att under ikläda staten| | ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller | | intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden| | om högst för . För en policymyndighet som är det svårt att utifrån verksamhetsmål i form av miljöhot dra slutsatser om måluppfyllelse. För att förenkla samt förbättra styrningen och uppföljningsmöjligheten av verket pågår ett arbete där i samarbete med och utvecklar funktionsindelade verksamhetsmål, nära knutna till verkets arbetsområden. Utifrån prestationsmått knutna till dessa verksamhetsmål kommer verkets arbete att bli lättare att följa upp. Mål- och resultatdialogen är ett annat viktigt hjälpmedel för regeringens styr- och uppföljningsmöjlighet som har strukturerats och utvecklats. arbete genomgår snabba tyngdpunktsförskjutningar, bl.a. har EU-medlemskapet inneburit kraftigt ökade insatser. Ett annat område där verket har en viktig roll är miljöanpassningen av de olika samhällssektorerna där särskilt prioriterade områden är transporter, energi, jord- och skogsbruk (biologisk mångfald) samt industri, handel och hushåll (produktions- och konsumtionsfrågor inkl. avfall). Under /96 beräknas anslagssparandet att tas i anspråk. RRV:s revisionsberättelse för innehåller inte några invändningar. Skyddet av den biologiska mångfalden hör till de prioriterade uppgifterna inom miljöpolitiken. Ett aktionsprogram för biologisk mångfald bör genomföras. Finansiering av ett sådant aktionsprogram kräver att befintliga resurser omprioriteras. Som tidigare framhållits avser regeringen att återkomma till angående förslagen i aktionsplan för biologisk mångfald. Regeringen har i propositionen 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden framhållit att det är angeläget att kanalisera skotertrafiken för att minska bullerstörningar och konflikter med andra intressen, t.ex. friluftsliv. Regeringen har därför förordat att bidrag skall kunna lämnas till anläggande av skoterleder och andra anläggningar för skotertrafik samt för informationsinsatser. Regeringen avser att lämna ett uppdrag till berörda länsstyrelser om att från kommunerna begära in underlag för prioritering av de medel som föreslås tillföras resp. län för att anlägga skoterleder m.m. Bidrag bör kunna lämnas med högst av kostnaderna. Anslaget bör genom en omfördelning inom utgiftsområdet utökas med för att finans- iera bidrag till skoterleder, vilket bör ses i samband med inrättandet av nya regleringsområden för skoterleder. räknar regeringen med att sammanlagt bör avsättas för detta ändamål. Miljövårdsberedningen har i betänkandet (SOU 1996:92) IT i miljöarbete föreslagit att ett informationsnätverk byggs upp via Internet för stöd i miljöarbetet hos myndigheter, kommuner och företag, det s.k. miljönätet. bör medverka till att miljönätet byggs upp och kommer i drift . Regeringen beräknar att skall kunna användas genom omprioriteringar inom anslagets ram för detta ändamål. Regeringen beräknar under detta anslag medel för verkets deltagande i vissa internationella förhandlingsmöten m.m. som anvisas under anslaget för internationellt samarbete inom miljöområdet. Vidare beräknar regeringen medel för de förvaltningskostnader som beräknats under anslagen till miljöövervakning m.m., investeringar inom miljöområdet, miljöforskning, avfallsforskning samt sanering och återställning av miljöskadade områden för under ramanslag. I enlighet med förenklade anslagsframställning bör medel för miljöövervakningen som innevarande budgetår anvisats under detta anslag beräknas under ett nytt ramanslag, Miljöövervakning m.m. (A2). Regeringen beräknar ramanslaget för till . Natur- vårdsverket har fått i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde . I avvaktan på detta underlag gör regeringen nu endast en procentuell fördelning av besparingarna för de anslag verket svarar för utom för anslaget till forskning. Anslaget till beräknas därför preliminärt till för och för . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift1) 85 312 2) Reservation 156 729 1995/96 Anslag 81 653 3) Utgiftsprognos 114 215 därav 1996 68 962 1997 Förslag 93 952 1998 Beräknat 91 653 1999 Beräknat 87 675 1 Beloppen anges i tusental kr 2)Anslaget Bidrag till miljöarbete 3)Varav 5 000 på tilläggsbudget Under detta anslag anvisas medel för miljöövervakningsverksamheten som innevarande budgetår anvisats under anslaget A 1. , samt medel för bidrag till miljöåtgärder som bedrivs av andra myndigheter och organisationer som innevarande budgetår anvisas under reservationsanslaget A 2. Bidrag till miljöarbete. Detta gäller bl.a. medel till länsstyrelserna för regional miljöövervakning, stöd till olika internationella miljöövervakningsprojekt och bidrag till vissa ideella organisationer för miljövårdsarbete samt för bilavgasundersökningar. Miljöövervakningsverksamheten har som mål att beskriva tillståndet i miljön så att brister skall kunna åtgärdas, risker undvikas och samhället utvecklas i en hållbar riktning. har det övergripande ansvaret för miljöövervakningen i . Inom verket finns en miljöövervakningsnämnd som fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning samt fördelar medel till nationell och regional miljöövervakning. Den regionala verksamheten specificeras i avtal med resp. länsstyrelse. Bidragen till de ideella organisationerna har helt eller delvis finansierat flera projekt, både med nationell och internationell anknytning. Miljöövervakningsverksamheten har ökat . Detta beror främst på ökade krav från staten om bättre kunskaper om miljösituationen och trender i utvecklingen. Andra orsaker är krav från olika verksamhetsutövare på underlag för miljökonsekvensbeskrivningar samt en kraftigt utökad internationell rapportering som en följd av ratificering av fler internationella konventioner och av medlemskapet i EU. Miljöövervakningsverksamheten är en mycket långsiktig verksamhet som kräver stabil finansiering. Verksamheten är kunskapsintensiv, det tar tid och kostar pengar att bygga upp den kompetens som krävs för att driva och utvärdera ett övervakningsprojekt. Verksamheten har under /96 delvis finansierats med reserverade medel från tidigare beslut samt med tillfälliga medel från ingående reservationer. Regeringen har tillsatt en utredning (dir.1996:62) som har till uppgift att granska dagens miljöövervakning och utarbeta förslag till verksamhetens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering. I avvaktan på utredningens förslag, som skall redovisas , förordar regeringen att medlen till miljöö- vervakningen för bör beräknas med oförändrat belopp, dvs. Regeringen avser återkomma i budgetpropositionen för med förslag om inriktning och resurser . Regeringen beräknar ca för stöd till kommuner och ideella organisationer i arbetet med lokala för . Tyngdpunkten bör ligga i projekt som berör trafik, energi, naturvård och kemikalier. Medel för förvaltningskostnader som innevarande budgetår beräknats under anslaget A 2. Bidrag till miljöarbete beräknas för under A 1. Regeringen beräknar vidare vissa medel under anslaget för bidrag till , och Internationella försurningssekretariatet för bl.a. informationsarbete, konferens- och program- verksamhet inom naturvård och miljöskydd. För att täcka kostnader för verksamhet med bilavgasundersökningar beräknas ca . Regeringen beräknar anslaget för till sammanlagt som bör föras upp under ett nytt ramanslag benämnt Miljöövervakning m.m. har fått i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde . I avvaktan på detta underlag gör regeringen nu endast en procentuell fördelning av besparingarna för de anslag verket svarar för utom för anslaget till forskning. Anslaget till Miljöövervakning m.m. beräknas därför preliminärt till för och för . Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag 1994/95 Utgift 189 700 1) Reservation 100 700 1995/96 Anslag 210 000 Utgiftsprognos 250 000 därav 1996 175 000 1997 Förslag 130 000 1998 Beräknat 126 980 1999 Beräknat 121 754 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för statsbidrag för återställning av skador förorsakade av försurande luftföroreningar. Bidragsbestämmelserna finns reglerade i förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. De innebär att statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk återställning i kalkade vatten samt till nödvändiga utredningar och undersökningar i samband med kalkning eller biologisk återställning. Frågor om bidrag till kalkningsverksamhet prövas av länsstyrelserna. Länsstyrelserna har redovisat verksamheten som finansierats under detta anslag under /95. har överlämnat en sammanställning av länsstyrelsernas redovisningar till regeringen. Kalkning i stor skala av sjöar och vattendrag har pågått sedan mitten av 1970- talet. Uppskattningsvis är av Sveriges sjöar och vattendrag påtagligt försurade. Kalkningsverksamheten omfattade under /95 ca 7 500 sjöar och rinnande vatten. Målet med kalkningen har uppnåtts i av sjökalkningarna och av vattendragen. Även om vissa kalkningar inte nått uppsatt mål har de biologiska effekterna ändå varit övervägande positiva. Regeringen beslutade om en särskild utredning med uppgift att se över kalkningsverksamheten och i tilläggsdirektiv att också lämna förslag till hur denna skulle kunna bedrivas på en nivå på ca . överlämnade sitt betänkande (SOU 1996:53) Kalkning av sjöar och vattendrag. Betänkandet har därefter remissbehandlats. Det pågående internationella arbetet för att begränsa det försurande nedfallet till de gränser som naturen tål kommer successivt att ge resultat. driver aktivt frågan om ytterligare åtgärder i internationella fora. Inom EU har kommissionen fått i uppdrag att arbeta fram en särskild försurningsstrategi med förslag till långtgående åtgärder. Försurningen av mark och vatten har dock fortgått . Trots positiva utvecklingstendenser kommer behovet av kalkning att finnas kvar . Kalkningen innebär därför ett långsiktigt åtagande. En långsiktig planering är önskvärd för att kalkningsverksamheten skall kunna bedrivas effektivt. Regeringen anser därför att det är angeläget att staten kan göra ett långsiktigt åtagande vad gäller den framtida verksamheten. Det långsiktiga målet med det svenska kalkningsprogrammet skall vara det nationella intresset av att bevara den biologiska mångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjandet av naturresurserna i sjöar och vattendrag. Innan slutlig ställning tas till vad som kan anses vara en lämplig nivå för ett sådant åtagande avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram en nationell plan för fortsatta statliga kalkningsinsatser. Denna plan bör beakta behovet av att säkerställa den biologiska mångfalden samt risker vid försurning och återförsurning i relation till statsfinanserna. förslag om en sådan plan och verkets redovisning av regeringens uppdrag till verket att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde kommer sedan att ligga till grund för regeringens ställningstagande vad gäller den framtida kalkningsverksamheten. Regeringen avser i budgetpropositionen för komma med förslag till reformering av anslaget med hänsyn tagen även till de synpunkter och förslag som har lämnats i och med anledning av betänkande. Utgiftsutvecklingen enligt den budgetprognos som gjort visar att ca av anslaget inte kommer att förbrukas under innevarande budgetår. Mot bakgrund härav beräknar regeringen att anslaget med bibehållen ambitionsnivå kan minskas med under till . har fått i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde . I avvaktan på detta underlag gör regeringen nu endast en procentuell fördelning av besparingarna för de anslag verket svarar för utom för anslaget till forskning. Anslaget till kalkningsverksamheten beräknas därför preliminärt till för och för . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 193 587 1) Reservation 3 305 1995/96 Anslag 285 668 Utgiftsprognos 288 973 därav 1996 182 273 1997 Förslag 217 992 1998 Beräknat 212 927 1999 Beräknat 204 163 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas förvärv av mark främst i syfte att bevara den biologiska mångfalden genom att skydda särskilt värdefulla naturområden. De natur- vårdsobjekt i statens ägo som förvärvas med medel från anslaget redovisas på naturvårdsfonden, vilken förvaltas av . Från anslaget betalas vidare ersättningar till markägare för intrång i pågående markanvändning enligt naturvårdslagen (1964:822) samt enligt 86 och 122 §§ byggnadslagen (1947:385) i dess lydelse intill . Vidare kan från anslaget bidrag lämnas till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Dessutom får anslaget användas för utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden. Hela anslaget för innevarande budgetperiod beräknas bli förbrukat. under /96 har säkrat ca mark, i första hand genom förvärv. I huvudsak har förvärven gällt skog av olika typer nedanför skogsodlingsgränsen t.ex. urskogar, ädellövsskogar och skogs/myrmosaikområden. Satsningarna har framför allt syftat till att bevara den biologiska mångfalden och naturvärden i övrigt. Investeringsanslaget till markförvärv är ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den biologiska mångfalden. Regeringen anser därför att det trots det statsfinansiella läget är angeläget att behålla en hög ambitionsnivå på detta område. har genom möjlighet att ansöka om bidrag från EU:s fond LIFE för naturvårdsåtgärder. Besluten om bidrag fattas av kommissionen med stöd av den s.k. . Under /96 beräknas kommissionen fatta beslut om att bevilja från LIFE-fonden för markinköp och vård av Natura 2 000-områden. uppskattas LIFE-bidragen till uppgå till . Regeringen beräknar därför medel för dessa bidrag under detta anslag. Motsvarande belopp beräknas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG. Av anslaget bör som en engångsinsats få disponeras för inventeringar m.m. av områden som skall ingå i EU:s nät av skyddade områden, Natura 2000. Vidare förs förvaltningskostnader över till ramanslag A 1. Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under löpande budgetperiod ikläda staten ekonomiska förpliktelser för utgifter som skall betalas under nästkommande budgetperiod. Bemyndigandet bör uppgå till för utgifter som skall betalas . beräknar regeringen anslaget till . Anslaget, som innevarande budgetår är ett reservationsanslag, bör för föras upp som ett ramanslag. har fått i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde . I avvaktan på detta underlag gör regeringen nu endast en procentuell fördelning av besparingarna för de anslag verket svarar för utom för anslaget till forskning. Anslaget till markinvesteringar beräknas därför preliminärt till för och för . -------------------------------------------------------------------- -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift1) 205 744 2) Reservation 57 064 1995/96 Anslag 210 855 2) Utgiftsprognos 239 019 därav 1996 121 959 1997 Förslag 135 492 1) Beloppen anges i tusental kr 2)Anslagen Miljöforskning och Forskning för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling För innevarande budgetår anvisas medel till miljö- och kretsloppsforskning under reservationsanslagen A 5. Miljöforskning resp. A 7. Forskning för en kretslopp- sanpassad samhällsutveckling. primära uppgift vad gäller miljöforskningen är att dels upptäcka och förebygga nya miljöhot, dels ta fram vetenskapligt underlag som grund för miljöarbetet inom olika sektorer samt för internationellt konventionsarbete. Detta skall utgöra underlag för förslag till miljövårdsåtgärder, propositioner och andra miljöpolitiska åtgärder. Naturvårds- verket skall också samordna miljöforskningen i och värna om en grundläggande nationell forskning bl.a. för att belysa inhemska frågeställ- ningar. Det övergripande målet för verksamheten inom avfallsforskningen är att ta fram ny kunskap för en kretsloppsanpassad, uthållig samhällsutveckling inom varusektorn och samhällets materialflöden, dvs. att stödja tvärvetenskaplig forskning för en effektivare hushållning med naturresurserna och minska mängden avfall och dess farlighet. finansierar via sin forskningsnämnd i huvudsak forskning om miljöproblem och dess effekter. Denna forskning bedrivs till vid universitet och högskolor. beslutar om fördelning av medel för forskning för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling. Nämden stödjer forskning inom områdena Systemkunskap, Miljöanpassade produkter, Miljöanpassad restproduktanvändning och Miljöanpassad deponering samt också tillämpade projekt inom avfallsforskningens område. Årsredovisningen visar att verksamheterna bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som angivits för verksamheten. Totalt sett uppgår den statligt finansierade miljöforskningen (13 finansiärer) till ca . Regeringen lägger i sin forskningspolitiska proposition (prop. 1996/97:5) fram förslag till inriktning av miljö- och kretsloppsforskningen . Som grund ligger bl.a. för bättre Miljö samt rapporten forskning (SOU 1996:39) från Delegationen för klimatfrågor (M 1993:13). I sin fördjupade anslagsframställning yrkar verket på oförändrat anslag för miljöforskningen. beräknas den totala finansieringen för miljöforskning att öka till främst via () och EU. Det statliga anslaget minskades med under /96 jämfört med /95 mot bakgrund av bildandet av MISTRA samt med hänsyn till behovet av att minska de offentliga utgifterna. Statsmakterna har uttalat riktlinjer om att full kostnadstäckning skall gälla för universitet och högskolor för externt finansierad forskningsverksamhet (bl.a. prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95: 353). Regeringen har i sin anslagsberäkning för delvis tagit hänsyn till de ökade kostnader som genom bl.a. lokalkostnadspåslag för forskning vid universitet och högskolor belastar forskningsverksamhet. är huvudansvarig myndighet för programmet Environment and Climate inom EU:s fjärde ramforskningsprogram. Detta innebär att medel från anslaget beräknas användas för delfinansiering av EU-projekt. Regeringen beräknar vidare medel från anslaget för delfinansiering av den industrirelaterade miljöforskning som bedrivs av (). Medel till den miljöforskning och den kretsloppsanpassade forskning som finansieras via bör fr.o.m. anvisas under ett ramanslag benämnt Miljö- och kretsloppsforskning. Medel för förvaltningskostnader som innevarande budgetår beräknats under de nämnda anslagen beräknas för under ramanslaget A 1. Regeringen beräknar anslaget för till varav för den verksamhet som finansieras via . I avvaktan på det uppdrag fått att redovisa alternativa förslag till besparingar inom sitt ansvarsområde beräknar regeringen preliminärt inga anslag till den forskningsverksamhet som administreras via för . Regeringens ambition är att huvuddelen av de besparingar som görs inom forskningsområdet skall kompenseras med medel från MISTRA. Sanering och återställning av miljöskadade områden 1994/95 Utgift 20 132 1) Reservation 51 491 1995/96 Anslag 22 880 2) Utgiftsprognos 59 857 därav 1996 36 965 1997 Förslag 19 400 1998 Beräknat 18 949 1999 Beräknat 18 170 1) Beloppen anges i tusental kr 2)Varav 3 000 på tilläggsbudget Anslaget används för sanering och återställning av miljöskadade områden inbegripet fortsatta inventeringar, undersökningar och prioriteringar som underlag för bedömning av behov av framtida sanerings- och åter- ställningsinsatser i landet. Ett femårigt program lades fast av (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338). Anslaget skall vidare i enlighet med beslut (prop. 1993/94:100 bil 15, bet 1993/94:JoU15, rskr. 1993/94:209) användas för ett femårigt program för insamling och hantering av kvicksilverhaltiga produkter. begär i sin anslagsframställning för att anvisas till sanering och återställning. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår är att anvisade medel inkl. reserverade medel från föregående år kommer att vara intecknade men inte helt utbetalda. Årsredovisningen visar att verksamheten bedrivits i enlighet med det mål och den inriktning som angetts för verksamheten. slutredovisning av regeringsuppdraget som syftar till att genomföra ett femårigt programarbete för efterbehandling av förorenade områden, lägger fast den långsiktiga inriktningen på efterbehandlingsarbetet. Handlingsprogrammet föreslår konkreta mål samt vilka åtgärder som bedöms nödvändiga. Cirka 2 000 förorenade platser har identifierats, av vilka en del kräver omedelbara åtgärder. Medel för förvaltningskostnader som beräknats under anslaget beräknas för under A 1. Mot bakgrund av resultatet av hittillsvarande arbete med sanering och återställning av miljöskadade områden, det femåriga programmet för insamling och hantering av kvicksilverhaltiga produkter samt med hänvisning till det statsfinansiella läget gör regeringen bedömningen att arbetet för nästa budgetår bör bedrivas med samma inriktning som . Regeringen beräknar anslaget för till . Naturvårdsvkeret har fått i uppdrag att redovisa alternativa förslag till besparingsåtgärder inom sitt ansvarsområde . I avvaktan på detta underlag gör regeringen nu endast en procentuell fördelning av besparingarna för de anslag verket svarar för utom för anslaget till forskning. Anslaget till saneringsverksamheten beräknas därför preliminärt till för och 18 170 000 för . 1994/95 Utgift 18 695 1) Anslagskredit 402 1995/96 Anslag 29 011 2) Utgiftsprognos 28 545 därav 1996 19 927 1997 Förslag 18 675 1998 Beräknat 18 250 1999 Beräknat 18 900 1)Beloppen anges i tusental kr 2)Varav 2 000 på tilläggsbudget är en central förvaltningsmyndighet med huvudsaklig uppgift att pröva frågor rörande miljöfarlig verksamhet enligt miljöskyddslagen. Nämnden har vidare en viktig roll i beredningen av ärenden som prövas av regeringen enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Det övergripande målet för nämnden är att verksamheten skall drivas enligt gällande instruktion (1993:579). En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att nämnden överskred anslaget och utnyttjade beviljad anslagskredit. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att nämnden kommer att få ett litet anslagssparande. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål som gällt /93 skall även| | gälla för . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag | -------------------------------------------------------------------- Nämnden finansieras till en del via miljöskyddsavgifter enligt miljöskyddslagen (1969:387). årsredovisning visar att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt. Regeringen konstaterar att inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Regeringen beräknar anslaget för till . har i betänkandet (SOU 1996:103) En skärpt och samordnad miljölagstiftning för en hållbar utveckling lagt förslag som kan påverka framtid. Remissbehandling av betänkandet pågår . Regeringen avser redovisa sina ställningstaganden i en proposition om en miljöbalk till . gör regeringen därför endast en preliminär beräkning, i avvaktan på ställnings- tagandena till nämnda förslag, med resp. . 1997 Förslag 82 5701) 1998 Beräknat 82 731 1999 Beräknat 79 544 1)Beloppen anges i tusental kr Kemikalieinspektionen (KemI) är central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet.