prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — samarbete med omfattar dels ett program på totalt , som löper över budgetåren 1995/96, 1997 och 1998 (prop. 1994/95:160, bet. 1994/95:UU16, rskr. 1994/95:308), dels ytterligare som har anvisat för samarbete och utveckling inom (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Ett antal projekt förbereds på energiområdet. Det gäller bl.a. upprustning av flera fjärrvärmenät. Avsikten är att energisituationen i skall behandlas i en särskild bilateral arbetsgrupp på regeringsnivå. Vid ett informellt miljöministermöte i beslutades att en för skall utvecklas. svarar för sekretariatsfunktionen i arbetet med att utveckla en sådan (dir. 1996:99). Energisektorn är en av de sektorer som behandlas i agendan. Avsikten är att agendan skall kunna antas . Vid mötet med Euro-arktiska Råd () beslöt utrikesministrarna att en handlingsplan skall utarbetas för energifrågor i . har ordförandeskapet i . har sammankallat en expertgrupp för att utarbeta handlingsplanen, som skall presenteras . Som en ytterligare förstärkning av insatserna i länderna i föreslår regeringen ett ökat samarbete rörande forskning och utveckling (avsnitt 7.5) och ett fortsatt program för utveckling av energisystemet i bl.a. och (avsnitt 11.4). De svenska insatserna inom kärnsäkerhetsområdet i och behandlas i avsnitt 10.1. 6.1 Stängning av kärnkraftverket i -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: De två kärnkraftsreaktorerna i är| | olämpligt lokaliserade och skall ställas av. Förhandlingar skall| | inledas med ägaren av om att stänga en reaktor | | före och en andra reaktor före . | | Förslag till lagstiftning om kärnkraftens avveckling kommer att | | föreläggas . Bortfallet av el skall | | kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, | | konvertering från el samt tillförsel av el från andra | | energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är| | att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel | | av ny elproduktion och minskad användning av el. | | Ny elproduktionskapacitet och minskad elanvändning är ett | | villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Något årtal då| | den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift skall inte | | fastställas. Skälen för regeringens bedömning: energipolitiska riktlinjer utvecklades de energipolitiska målen (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). En säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning är ett övergripande energipolitiskt mål. I försörjningstryggheten ligger också att energisystemet skall vara uthålligt och robust i det längre tidsperspektivet och därför skall uppfylla viktiga miljö- och säkerhetskrav. I riktlinjerna angavs att frågan om när kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser. energipolitiska överenskommelse innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig. Förhandlingar skall inledas med ägaren av om att stänga en reaktor före och en andra reaktor före . Regeringen avser att förelägga förslag till en lag som ger regeringen möjlighet att besluta om avställning av kärnkraftsreaktorer. Avsikten är att lagen skall träda i kraft . Regeringen avser att med stöd av lagen fatta beslut om avställning av reaktorerna i . Ett förslag till lagstiftning om kärnkraftens avveckling har utarbetats inom (Ds 1997:14). Utgångspunkten i lagförslaget är att reaktorerna skall ställas av i den ordning och som bäst gagnar den av beslutade omställningen av energisystemet och dess genomförande. Av kriterierna bör särskilt framgå att avställningen skall inledas med de reaktorer som mest kan ifrågasättas från lokaliseringssynpunkt. För information redovisas förslagets huvudsakliga innehåll i avsnitt 6.2. Särskilda åtgärder skall vidtas för att kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Dessa åtgärder redovisas i avsnitten 6.3 och 7.2 - 7.4. Det är regeringens bedömning att stängningen av därmed kan genomföras utan att den generella elprisnivån påverkas nämnvärt. Vid arbetar ca 400 personer. Avställningen av kärnkrafts- reaktorerna i kommer att följas av en lång tids fortsatt drifttillsyn samt planering av den slutliga nedläggningen. En stor del av detta arbete kan och bör handhas av verkets egen personal. Ägaren till har meddelat att hela personalstyrkan vid verket kan beredas fortsatt arbete efter den första reaktorns avställning och till utgången av . personal har generellt en hög kompetens med en ofta specialiserad inriktning. Verket är en del av en större energikoncern och många av verkets anställda bör kunna beredas annan sysselsättning. före verkets slutliga nedläggning bör berörda myndigheter tillsammans med arbetsgivaren och personalorganisationerna överväga de särskilda åtgärder som kan behöva vidtas för personalen. I övervägs formerna för detta. ägare har enligt det föreliggande lagförslaget rätt till ersättning av staten för förlusten när rätten att driva reaktorerna upphör. I lagförslaget anges vissa förutsättningar som skall tillämpas vid ersättningens bestämmande. I förhandlingar med ägaren utgör ersättningsfrågan en väsentlig del. Regeringen avser att återkomma till angående ersättningen och dess finansiering. Den energipolitiska överenskommelse som har träffats innebär att energipolitiska riktlinjer ligger fast. Såväl samhällsekonomiska som miljömässiga skäl talar för att omställningen och utvecklingen av energisystemet bör ske för att målen energipolitiska beslut skall kunna uppnås. Problem uppstår för sysselsättning, välfärd, konkurrenskraft och miljö om all kärnkraftsproduktion avvecklas . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Ny elproduktion och minskad elanvändning är ett villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift bör inte fastställas. Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet. 6.2 Lagstiftning om kärnkraftens avveckling En arbetsgrupp inom har utarbetat ett förslag till lag- stiftning om kärnkraftens avveckling. Förslaget redovisas i departements- promemorian Lag om kärnkraftens avveckling (Ds 1997:14). Det bygger på de överväganden som har gjorts i slutbetänkande Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) samt underlagsbilaga 26 till detta betänkande, Rättsliga frågor i samband med kärnkraftens avveckling (SOU 1995:140, del 4). I huvudsak innebär lagförslaget följande. - Regeringen får inom i lagen givna ramar besluta att rätten att med stöd av tillstånd enligt kärntekniklagen driva en kärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla . Tillståndet, och de skyldigheter som är förknippade med detta, kvarstår i övrigt. - Ett sådant beslut av regeringen ger rätt till ersättning från staten för förlusten. Ersättningsberättigade enligt lagen är tillståndshavare och ägare till fastighet som använts till kärnteknisk verksamhet. Kostnaderna för att avveckla och riva kärnkraftsanläggningar finansieras dock genom det system av avgiftsmedel och säkerheter som finansieringslagen tillhandahåller. - Ersättningen bestäms huvudsakligen enligt expropriationsrättsliga principer och i den ordning som expropriationslagen anger. Detta innebär att ersättningstalan i princip handläggs som expropriationsmål och att expropriationslagens bestämmelser om nedsättning, fördelning och utbetalning av ersättning blir tillämpliga. - Vissa särskilda förutsättningar tillämpas vid ersättningens bestämmande. Det skall antas att priset på högspänd el i inte ändras mer än vad som skulle ha skett utan avveckling av kärnkraften enligt denna lag. En kalkylränta om skall användas vid diskontering av framtida driftsnetton. Slutligen skall det antas att kärnkraftsreaktorns drifttid inte är längre än . - Kärntekniklagen tillämpas i övrigt vad gäller drift och avveckling av verk- samheten. Säkerhetsaspekter vid kärnteknisk verksamhet regleras inte i lagen om kärnkraftens avveckling. Den föreslagna lagen tillämpas således inte när tillstånd återkallas enligt kärntekniklagen. Regeringen avser att efter remissbehandlingen och efter lagrådets hörande förelägga ett lagförslag som kan behandlas av . 6.3 El- och värmeförsörjningen i -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Åtgärder skall vidtas för att utveckla el- | | och värmeförsörjningen i . Regeringen skall för detta | | ändamål tillkalla en delegation, som avses få disponera 400 | | . Skälen för regeringens förslag: Stängningen av den första reaktorn i innebär ett bortfall av årlig elproduktion på 3 . Vid en stängning av den andra reaktorn minskar elproduktionen med ytterligare 3 . Bortfallet av elproduktion skall kompenseras genom minskad användning av el och ökad elproduktion främst baserad på förnybara energislag. Särskilda åtgärder för detta redovisas i avsnitten 7.2 - 7.4. Även om de föreslagna insatserna innebär en full kompensation med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Stängningen av kommer att påverka elbalansen i , där verket normalt svarar för en betydande del av eltillförseln. Åtgärder bör vidtas för att förbättra möjligheterna att överföra el till , öka produktionen av el och värme och minska eleffektbehovet inom området. Det torde också krävas investeringar i t.ex. ställverksanläggningar och utrustning för spänningsreglering för att upprätthålla elkvaliteten i regionen. En viktig åtgärd är att stärka överföringsförbindelserna för el till Syd- . Planerade förstärkningar och nybyggnationer av högspänningsledningar till norrifrån bör genomföras skyndsamt, liksom de ledningsförstärkningar i övriga delar av landet och annan anpassning av stamnätet, som kan krävas för att öka marginalerna vid höglastsituationer. Kraftutbytet med och är viktigt för att förbättra leverans- situationen det tar att bygga ut el- och värmeförsörjningen och öka kapaciteten i övriga ledningsförbindelser. Det är en uppgift för att genomföra de förstärkningar av stamnätet som krävs för att upprätthålla elbalansen i och i övrigt förbättra förutsättningarna för ett effektivt kraftutbyte med utlandet. Det är angeläget att förutsättningar skapas för att det befintliga naturgasnätet skall kunna utnyttjas effektivare. Regeringen har beviljat tillstånd enligt 4 kap. lagen om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) att uppföra en naturgaseldad kombicykelanläggning med en storlek av 100 MW fjärrvärme och 100 MW el. En ansökan från om tillstånd enligt NRL att uppföra en naturgaseldad kombicykelanläggning med en storlek av 200 MW fjärrvärme och 260 MW el bereds i . Ytterligare åtgärder bör vidtas för att utveckla el- och värmeproduktionen i den sydsvenska regionen. Regeringen avser att tillkalla en delegation med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Delegationen bör för detta ändamål disponera . Delegationen bör ges vida möjligheter att initiera åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning. Åtgärderna bör kunna gälla såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Det är av väsentlig betydelse att delegationen snabbt kan bidra med planerings- och projekteringsstöd och skyndsamt kan utreda behovet av investeringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag är angeläget liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . 7 Program för ett ekologiskt och ekonomisktuthålligt energisystem -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Ett nytt energipolitiskt program inrättas| | för omställningen av energisystemet. Programmet omfattar åtgärder| | som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt | | - minska användningen av el för uppvärmning, | | - utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och | | - öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. | | Bortfallet av elproduktion från skall | | kompenseras. Därför skall | | investeringsbidrag lämnas till utbyggnad av el- och | | värmeproduktion samt till effektivisering och minskad användning| | av el i bostadssektorn. | | Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en | | kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och | | demonstration av ny energiteknik. Målet är att under de närmaste| | tio till femton åren kraftigt öka el- och värmeproduktionen från| | förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för| | energieffektivisering. Skälen för regeringens bedömning: Väl fungerande energimarknader är av grundläggande betydelse för en trygg och säker energiförsörjning och en god hushållning med naturresurserna. Staten har ansvaret för att ange och upprätthålla de ramar inom vilka aktörerna på energiområdet fattar sina beslut. Miljöhänsyn kan tas genom användning av ekonomiska styrmedel, t.ex. skatt på koldioxid och svavel. har valt att, i väsentligt högre grad än de flesta andra länder, använda ekonomiska styrmedel som skatter och avgifter för att genom prisbildningen påverka resursanvändningen i miljövänligare riktning. Skatter som återspeglar miljökostnaderna påverkar konkurrensen mellan inhemska och utländska elleverantörer och industriföretag. Därför finns en gräns för hur mycket de svenska förhållandena kan avvika från dem som gäller för konkurrentländer. De enskilda företagen saknar ofta möjligheter och incitament att på egen hand genomföra mer omfattande forskningssatsningar för ny ekologiskt uthållig energiteknik. Det är därför en uppgift för samhället att bidra till forskning och teknikutveckling på detta område. Det krävs således statliga åtgärder som kompletterar och korrigerar marknadslösningarna. Det program som regeringen föreslår i det följande syftar till att på såväl kort som lång sikt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet bättre och öka tillförseln av el och energi från förnybara energikällor. Åtgärder föreslås för att ersätta bortfallet av elproduktion från med minskad elanvändning och ny el- och värmeproduktion från förnybara energikällor. För dessa åtgärder bör anvisas . Åtgärderna innefattar investeringsstöd till befintlig teknik för effektivare energianvändning och stöd för utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft. Utvecklingen och användningen av energieffektiv teknik stimuleras genom särskilda åtgärder som innefattar information, rådgivning, utbildning samt provning och testning av varor och utrustning. Vidare omfattar insatserna ett fortsatt stöd till introduktion av energieffektiv teknik. Den lokala energirådgivningen i kommunerna förstärks. Åtgärder skall vidtas för att minska användningen av el i fjärrvärmesystemet. De bidrag m.m. som redovisas i avsnitten 7.2 - 7.4 föreslås i allmänhet gälla . Investeringsstöd bör av flera skäl inte ges en permanent karaktär. När stöden är uttalat tidsbegränsade motverkas risken för prishöjningar till följd av investeringsbidragen. För att genomföra den långsiktiga omställningen av energisystemet krävs en omfattande och målmedveten satsning på teknisk utveckling inom energiområdet. Huvudinriktningen är att sänka kostnaderna för och stödja introduktionen av ny miljövänlig energiteknik som kan bedömas bli lönsam . Inledningsvis bör avsättas . Utformningen av de bidrag som regeringen föreslår i det följande bedöms överensstämma med . Regeringen avser att i den ekonomiska vårpropositionen återkomma med förslag till finansiering av det energipolitiska programmet. Det sammanlagda finansieringsbehov som kan bli aktuellt för omställningsprogram och eventuella åtgärder beträffande produktionsskatt på el (avsnitt 8.3) bör fördelas jämnt över den aktuella tidsperioden. Ett ekologiskt hållbart Det energipolitiska programmet är en betydelsefull investering i den ekologiskt hållbara utvecklingen av . En hållbar utveckling innebär att vi skall klara dagens behov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationers liv och välfärd. Ekonomisk utveckling och social välfärd skall gå hand i hand med skydd av miljön och naturresurserna. En ekologiskt hållbar utveckling handlar i grunden om att skydda miljön och att hushålla med naturresurserna. För att skall kunna nå en ekologiskt hållbar utveckling krävs aktiva åtgärder för att förändra samhället och produktionen. Med detta perspektiv kan utvecklingen inte lämnas till att avgöras enbart på marknaderna. De åtgärder som presenteras i avsnitten 7.2 - 7.5 bidrar till utvecklingen av ett ekologiskt hållbart . Regeringen avser att i den ekonomiska vår- propositionen lämna ytterligare förslag för att stimulera investeringar för ekologisk hållbarhet. Insatserna inom energiområdet är en del av satsningen. Kommunerna kommer att ha en viktig roll i genomförandet av de insatser som leder till ekologisk uthållighet. De flesta investeringsbesluten kräver en god lokal förankring. Åtgärderna för minskad elanvändning, ny elproduktion och ökad energihushållning möjliggör för kommunerna att förstärka sina insatser genom att kombinera investeringar inom energiområdet med andra investeringar. Det är väsentligt att det vidsträckta intresse som finns för att hushålla med energi och andra naturresurser stimuleras och förstärks. På lokal nivå drivs ett aktivt Agenda 21-arbete som alltmer utvidgas till att omfatta energifrågorna. Information, rådgivning och stöd till kompetensuppbyggnad är därför viktiga insatser. Inom energiområdet kommer de statliga insatserna för information, provning, teknikupphandling, energirådgivning m.m. att utgöra ett betydelsefullt stöd för de lokala och regionala satsningarna för ekologisk uthållighet. Internationellt samarbete Samarbetet inom EU skapar nya möjligheter för utvecklingen av energisystemet. lade fram en s.k. grönbok med förslag till en strategi för utvecklingen av förnybar energi. I den föreslagna strategin behandlas riktlinjer och gemenskapsåtgärder som skall bidra till både en reell marknadsutveckling i det kortare tidsperspektivet och teknisk utveckling i det längre tidsperspektivet. Inom EU deltar i de forsknings- och utvecklingsprogram för ren och effektiv energiteknik som är en del av det s.k. fjärde ramprogrammet (avsnitt 7.5.2). Vidare pågår diskussioner om en fortsättning på ett EU- program för att främja införandet av förnybara energikällor, ALTENER (avsnitt 7.3). Ett särskilt program för energieffektivisering, SAVE, omfattar aktiviteter för att stödja en effektivare användning av energi och spridningen av energieffektiv teknik (avsnitt 7.4). Forskningssamarbetet inom () syftar till att långsiktigt förbättra energiförsörjningen genom ökad diversifiering, effektivitet och flexibilitet i energisektorn. Deltagandet i IEA-samarbetet är av stor vikt för de svenska forskarnas och det svenska näringslivets inter- nationella teknikbevakning på energiområdet. bör i det internationella forsknings- och utvecklingssamarbetet satsa på områden där vårt energisystem ställer särskilda krav på kunskap och kompetens samt där vårt land kan förväntas bidra till den internationella utvecklingen. Genom egna insatser får vi också förutsättningar att ta till vara nya rön i den internationella forskningen. Förutsättningarna för framgång är en hög teknisk kompetens inom såväl forskningssamhället som näringslivet. Ansvariga myndigheter är central förvaltningsmyndighet på energiområdet. Regeringen föreslår i avsnitt 9.1 att en ny central energimyndighet inrättas med ansvar för bl.a. myndighetsfunktionerna på energiområdet. Myndigheten bör ges huvudansvaret för att verkställa merparten av det energipolitiska programmet och få ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Även andra myndigheter får uppgifter inom det energipolitiska programmet. För information redovisar regeringen i anslutning till förslagen om energipolitiska åtgärder också sin bedömning av till vilken myndighet ansvaret för respektive åtgärd skall förläggas. En planerad och kontinuerlig uppföljningsprocess Enligt den energipolitiska överenskommelsen är det av central betydelse att resultaten av de åtgärder som vidtas för att minska elanvändningen och öka tillförseln av el fortlöpande kan mätas, sammanställas och avrapporteras. Det är en uppgift för den centrala energimyndigheten att planera och utveckla metoder för uppföljning av de energipolitiska åtgärderna. Det är viktigt att resultatuppföljningen utvecklas så att den kan utgöra underlag för kommande utvärderingar. Metoder bör utvecklas för att göra det möjligt att utvärdera effektiviteten hos och mäta resultaten av åtgärderna. Ett system för uppföljning och utvärdering bör planeras så att det kan användas redan när de energipolitiska åtgärderna börjar tillämpas. Underlag bör tas fram som gör det möjligt att allsidigt belysa resultaten av åtgärderna, och att sätta dem i relation till de anvisade resurserna. Resultaten bör belysas utifrån en systemsyn, där också indirekta ekonomiska och tekniska effekter inkluderas. Utvärderingsfrågan bör också vara högt prioriterad i den nya energimyndighetens forsknings- och utvecklingsverksamhet för ökade energisystemkunskaper (avsnitt 7.5.3). och regeringen skall ha möjlighet att regelbundet bedöma resultaten av de energipolitiska åtgärderna. Resultaten av det energipolitiska programmet skall utvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av reaktorerna i utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen skall genomföras. Det är en uppgift för regeringen att utfärda närmare anvisningar om utvärderingen av det energipolitiska programmet. Regeringen avser att informera om de resultat som har uppnåtts. 7.2 Åtgärder för att minska elanvändningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En minskad elanvändning och ett minskat | | eleffektuttag är viktiga förutsättningar för att kompensera | | bortfallet av elproduktion i . | | Bidrag lämnas för att ansluta främst småhus till de befintliga | | fjärrvärmenäten. Erfarenheterna från pilotprojekt skall ligga till| | grund för den närmare utformningen av bidragsreglerna. | | Bidrag lämnas med per småhus för installation| | av s.k. effektvakt och kompletterande värmeanläggning som medför| | ett minskat eleffektuttag. | | Bidrag lämnas av skäliga kostnader för byte | | till värmeanläggning baserad på ett vattenburet värmesystem och för| | installation av anordning för värmeackumulering. | | Bidragsreglerna träder i kraft och avser | | installationer, anläggningar eller utrustning som beställts | | tidigast . För bidragen anvisas 1 650 miljoner | | kronor . Skälen för regeringens förslag: Bortfallet av elproduktion från skall kompenseras genom bl.a. en minskad användning av el och ett minskat eleffektuttag. Under de närmast följande åren är det nödvändigt med statliga ekonomiska stöd för att åstadkomma den minskning av elanvändningen och den tillförsel av el från förnybara energislag, som skall kompensera bortfallet av elproduktion i . Det skall ske så att industrins och hushållens utgifter inte ökar påtagligt till följd av höjda marknadspriser på el. Målet är en minskad årlig elanvändning om ca . Energikommis- sionen påpekade i sitt slutbetänkande att det problem i elförsörjningen som först kan beräknas uppstå är brist på effekt, snarare än brist på energi. De åtgärder som regeringen föreslår för att minska elanvändningen är därför utformade så att de leder till en minskning av effektuttaget.