prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — Verket påpekar att det till följd av tidigare politiska beslut har fått ett långt större ansvar för mjölkkvoter, djurbidrag, miljöstöd och stöd finansierade via , mål 5b och 6, än vad som förutsågs då verkets resurser för /96 beräknades. För handläggningen av mjölkkvoter skulle verket inte ansvarat alls. Även detta system administreras nu med befintliga resurser. har tagit upp dessa ökade utgifter i sin anslagsframställning. De utgifter som för innevarande budgetår belastar förvaltningsanslag beräknas uppgå till . Detta innebär att verkets förvaltningskostnader på årsbasis överstiger det anvisade anslaget . Orsaken till att verket kan klara av dessa kostnader är ett relativt stort anslagssparande. föreslår att man för den verksamhet som bedrivs tilldelas för . bedriver även flera typer av uppdragsverksamhet, vilka skall vara självfinansierade (). Resultatområde Avgiftsintäkter Kostnader 4 § avgifts- förordningen 4,0 4,0 Växtinspektionen 12,9 12,9 Vattenhushållning 6,4 6,4 Foderkontroll 2,8 2,8 Införseltillstånd 4,5 4,5 30,6 30,6 -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Regeringen föreslår att det övergripande målet för Statens jord-| | bruksverks verksamhet skall vara att verka för en | | konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad | | livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt att | | administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med | | . | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 183 114 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 30 600 tkr | | | | Övriga ekonomiska villkor | | skall ha tillgång till en kredit på | | myndighetens särskilda räntebelagda konto för EU-verksamhet i | | på . | | | | Övrigt | | Anslaget bör i fortsättningen omfatta innevarande budgetårs | | anslag | | B 1. , B 4. Rådgivning och utbildning, B | | 5. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. och B 15. Köp och försälj-| | ning av mjölkkvoter. | | Eventuella äldre icke avslutade åtaganden vilka härrör från | | anslaget G 5. Industrins råvarukostnadsutjämning m.m. skall | | täckas av medel under anslaget. | | Återbetalda omställningsmedel bör fortsättningsvis | | bruttoredovisas mot inkomsttitel. Regeringen anförde i budgetpropositionen 1994/95:100 att det svenska EU- medlemskapet skulle kunna ge skäl till att ändra den övergripande målsättningen för verksamhet. Verkets instruktion har också ändrats på ett sätt som bättre beaktar konsumenternas intressen. Regeringen anser att det finns skäl att ytterligare revidera den övergripande målsättningen så att det med tydlighet framgår att nu anpassas efter den gemensamma jordbrukspolitiken. Det övergripande målet för verksamhet bör således verka för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt att administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med . Under anslaget tillförda verksamhetsområden Regeringen föreslår att förvaltningsanslag tillförs tre administrativa verksamheter. Anslaget Rådgivning och utbildning kommer att upphöra som separat anslag. Kvarstående reservation tillförs anslaget och kommer att användas för redan beslutade åtgärder. Omställningsåtgärder inom jordbruket m.m. innefattar bl.a. inkomststöd, anläggningsstöd och omställningsstöd inom vegetabilieproduktionen samt omställningsåtgärder inom mjölk- och köttproduktionen. Jordbrukare som ansöker om arealersättning eller miljöstöd för tidigare omställd mark är skyldiga att utträda ur omställningen och återbetala erhållet omställningsstöd helt eller delvis. beräknar återbetalningen av omställningsstöd för /96 till . förväntas denna siffra bli ca . Uppskattningsvis ca 3 000 jordbrukare kommer att fullfölja omställningen, dvs., ha genomfört godkänd omställningsåtgärd . Återbetalt omställningsstöd skall tillföras inkomsttitel i stället för som anslagsposten. Köp och försäljning av mjölkkvoter sker till ett administrativt satt pris. För många producenter avviker den tilldelade kvantiteten från den aktuella produktionen. Köp- och säljsystemet ger dessa producenter möjlighet att anpassa sin mjölkkvot till behovet. Administrationen av frigjorda kvoter sköter och bör liksom tidigare ske så att det inte uppstår några kostnader för staten. Vidare föreslår regeringen att eventuella äldre icke avslutade åtaganden vilka härrör från anslaget G 5. Industrins råvarukostnadsutjämning m.m. skall täckas av medel under anslaget. Regeringen anser att årsredovisning för /95 uppfyller de krav som ställs för att regeringen skall kunna bedöma den verksamhet som har bedrivits. () har heller inga allvarligare anmärkningar. Däremot har RRV i en revisionsrapport påpekat brister inom ADB, internkontroll och organisation. Detta gäller krav som verket måste uppfylla för att kunna få ackreditering som utbetalningsställe för medel som betalas ut från jordbruksfondens garantisektion. Arbete pågår med att uppfylla dessa krav. verksamhet har i huvudsak kommit att inrikta sig mot tillämpning av EG:s regleringar och stödsystem. Detta tar i anspråk mycket stora resurser. De omfattande finansiella flöden verket hanterar föranleder därför särskild uppmärksamhet. anslagssparande uppgick totalt till för /95. Detta har under /96 använts till de ökade arbetsinsatser som föranletts av EU-medlemskap. Anslagssparandet minskar därför hastigt och beräknas vid utgången av /96 uppgå till . Regeringen föreslår att förs upp under anslaget, vilket innebär en besparing på . Eftersom utbetalningar av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till . Avgiftsinkomsterna inom växtinspektion, vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur, försäljning av material samt köttklassificering beräknas under /96 uppgå till . Verket föreslås få bedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i oförändrad omfattning. beräknas intäkterna till . Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1994/951) Utgift 25 5972) 1995/96 Anslag 67 500 Utgiftsprognos 34 238 därav 1996 29 308 1997 Förslag 45 000 19983) Beräknat 22 000 19993) Beräknat 22 000 1) Anslagen Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m., Markförvärv för jordbrukets rationalisering och Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti 2) Beloppen anges i tusental kr 3) skall ytterligare besparingar på göras inom utgiftsområde 23. Dessa har tills vidare lagts ut på detta anslag. Regeringen avser återkomma till denna fråga i budgetpropositionen 1998 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regeringsbeslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 45 000 tkr | | | | Övrigt | | Jordfondens storlek skall uppgå till ca 100 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Bidrag till jordbrukets rationalisering Från anslaget görs utbetalningar endast för tidigare beslutade stöd. lämnas stöd framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Projektens slutförande är beroende av bl.a. om fastig- hetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bi- dragsramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldre projekten. har i regleringsbrevet för /96 fått i uppdrag bl.a. att redovisa förutsättningarna för att slutföra pågående projekt för yttre rationalisering som finansieras från anslaget (se avsnittet Jordfonden). Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutade stöd bedöms bli begränsat. Regeringen föreslår därför att anslagsposten förs upp med . Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Från anslaget belastas utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationalisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. beräknas engagemangsramen uppgå till ca . Möjligheterna att lämna kreditgarantier till jordbruket upphör fr.o.m. /96 medan möjligheterna att lämna kreditgarantier till trädgårds- och rennäringsföretag kvarstår. Garantilånestocken kommer därför långsiktigt att minska och därmed också förlusterna. Förlusterna på lån till trädgårdsföretag har varit mycket stora och ingen större minskning av anslagsbelastningen väntas för . Regeringen föreslår att anslagsposten förs upp med . På jordfonden bokförs kostnader för länsstyrelsernas förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verksamheten regleras mot statsbudgetens inkomstsida. Enligt riksdagsbeslut (prop. 1994/95:100 bil. 10, bet. 1994/95:JoU13, rskr. 1994/95:291) skall jordfonden avvecklas. I regleringsbrev för /96 har fastslagits att målsättningen för jordfondens avveckling är att denna skall ske i sådan takt att skall kunna inlevereras senast vid utgången av . Med anledning av statsmakternas beslut har fått i uppdrag bl.a. att redovisa en plan utvisande hur jordfondens resterande tillgångar skall användas, prioriteras och realiseras samt vilka förutsättningarna är och hur en tidsplan kan se ut för att slutföra pågående projekt för yttre rationalisering. har i skrivelse redovisat uppdraget till regeringen. Regeringen anser att jordförvärvslagstiftningen bör finnas kvar i sin nuvarande form. Detta innebär att så länge det finns en inlösensskyldighet kopplad till jordförvärvslagen vid vägrat förvärvstillstånd i vissa fall måste jordfonden finnas kvar. Med bibehållen jordförvärvslagstiftning gör regeringen bedömningen att fondens storlek bör uppgå till ca . Med hänsyn till att fondfastigheternas bokförda värde väsentligt understiger försäljningsvärdet, bedömer regeringen att målsättningen om en inleverans av bör kunna nås om fondens storlek begränsas till detta belopp. Regeringen anser vidare att bokföringsrutinerna för fonden bör ändras för att ge en klarare överblick av fondens innehav och finansiella status. 1994/951) Utgift 519 8042) 1995/961) Anslag 187 500 Utgiftsprognos 170 377 därav 1996124 016 1997 Förslag 13 000 1998 Beräknat 13 000 1999 Beräknat 13 000 1) Anslaget Stöd till avbytarverksamhet m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr Anslaget har /96 innefattat stöd till avbytarverksamhet och stöd till jordbrukets företagshälsovård. Stödet till avbytarverksamheten syftar till att förbättra lantbrukarnas sociala situation. Stödet regleras enligt förordningen (1994:1832) om stöd till avbytarverksamhet inom jordbruket. Stödet till jordbrukets företagshälsovård syftar till att erbjuda rikstäckande hälsovård inriktad på de speciella omständigheter och de behov som gäller för jord- och skogsbruksföretag. Verksamheten blir på grund av företagens storlek och geografiska spridning relativt sett dyrare än annan jämförbar företagshälsovård. Av det årliga stödbeloppet åtgår cirka hälften till förebyggande arbete, forsknings- och informationsinsatser. Den stora skillnaden mellan utgifter för /95 och anslagna medel för /96 beror på att anslaget under /95 även innefattade lantbrukarnas socialförsäkringsskydd och produktionsanpassningsåtgärder inom jordbruket. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 13 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare med uppgift att redovisa möjliga former för att bedriva avbytarverksamhet efter /96. I utredningens direktiv anges bl.a. att några nya statliga medel inte får tillföras avbytarverksamheten. Utredaren överlämnade betänkandet Avbytarverksamhetens organisation och finansiering (SOU 1995:107). Utredaren slår fast att om avbytarverksamheten helt skall vila på mark- nadsmässiga grunder kommer tillgången på avbytarhjälp i glesbygd inte att kunna garanteras. Om det uppstår brist på avbytare inom en region kan taxorna komma att påverkas så att mindre jordbruksföretag missgynnas. Utredaren anser vidare att om avbytarföretagens basverksamhet minskar kommer det att bli svårt att upprätthålla en fungerande jourverksamhet. Dessutom kommer behovet av utbildning för avbytarna inte att kunna tillgodoses. Utredaren anser att när det gäller annan avbytarverksamhet än ren jour- verksamhet kan nya former för verksamheten som ökat samarbete eller gemensamma satsningar från t.ex. mejeribranschen vara möjliga lösningar. Detta skulle kunna lösas med ett ökat samarbete och en breddad verksamhet hos avbytarföretagen. Utredaren framhåller näringens ansvar för att säkra djurskydd och verksamhet i glesbygd. Jourverksamheten anses däremot vara så betydelsefull att den bör upprätthållas även om detta kräver anslagsfinansiering. Särskilt gäller detta i glesbygdsområden och i områden med lägre djurtäthet. Skälet till detta är att en fungerande jourverksamhet är en förutsättning för att ett gott djurskydd skall kunna garanteras. I områden med hög transportkostnader är möjligheten att kunna upprätthålla jourverksamheten begränsad. Kostnaden för att kunna upprätthålla jourverksamheten har beräknats till . Remissinstanserna instämmer i stort med utredarens konsekvensbedömning av minskade statliga bidrag. () anser dock att utredningens förslag om ett finansieringsansvar från näringens sida är oacceptabelt. Möjligheten till kollektiva avsättningar inom olika näringsgrenar har minskat till följd av ökad konkurrens och individuell prissättning. Dessutom anser LRF att stödet, som ett regionalpolitiskt ansvar, åvilar statsmakterna. Det statliga stödet bör i stället ligga kvar minst på nuvarande nivå. Som skäl för detta anförs att kopplingen mellan sociala avgifter och förmåner generellt sett är svag i jordbruket. Stödet som är av stor social betydelse bör därför, liksom , utgå vid sjukdom, olycksfall och planerad ledighet. Vidare menar LRF att en rikstäckande avbytarverksamhet är av stor betydelse för ett erforderligt jordbruk i händelse av kriser och krig. Såväl Lantbrukets Avbytartjänst som Lantbrukarnas Trygghetsförsäkring instämmer i LRF:s synpunkter. ansluter sig också till utredarens konsekvensbedömning. När det gäller förslaget om en statlig finansiering av transportkostnaderna anser att detta även bör gälla basverksamheten, för att på detta sätt underlätta anställning och minska den kostnadsmässiga skillnaden mellan lantbruksavbytare och fast anställda djurskötare. ansluter sig helt till utredarens bedömning men påpekar att en eventuell fortsatt statlig subvention så långt möjligt bör vara konkurrensneutral. understryker vikten av att stöd lämnas på ett sådant sätt att aktörerna får likvärdiga konkurrensförutsättningar. Vidare anser verket att utredningen inte kartlagt alternativa vägar för att finansiera avbytarverksamheten utan har hänvisat till anslagsfinansiering. Regeringens bedömning stämmer i stort överens med utredningens förslag. Regeringen anser dock att ett särskilt stöd bör kunna utgå till avbytarföretagens jourverksamhet. Detta är av särskild stor vikt inom glesbygdsområden. För ändamålet bör anvisas för . Stödet till företagshälsovården bör avskaffas då företagen anses ha goda möjligheter att få ändamålsenlig hälsovård även utan statliga subventioner. Dessutom anser regeringen, i likhet med vad som gäller för andra områden, att staten bör minska sina bidragsåtaganden. 1994/951) Utgift 8192) 1995/961) Anslag 1 176 Utgiftsprognos 1 176 därav 1996 945 1997 Förslag 966 1998 Beräknat 1 004 1999 Beräknat 1 045 1) Anslagen Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet och Bidrag till Statens utsädeskontroll 2) Beloppen anges i tusental kr Statens utsädeskontroll har som uppgift att verkställa certifiering m.m. av utsädesvaror. Denna verksamhet finansieras med avgifter. Utsädeskontrollen utför också viss kvalitetskontroll utanför certifierings- systemet. Denna verksamhet är anslagsfinansierad liksom Utsädeskontrollens internationella verksamhet. Anslaget till Utsädeskontrollen har ökats fr.o.m. /96 genom att myndigheten tilldelades på tilläggsbudget för att kunna genomföra ovanstående kvalitetskontroll. Det övergripande målet för Utsädeskontrollen är att ett fullgott utsäde skall användas i landet med syfte bl.a. att få till stånd en minimerad användning av bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv växtodling i landet. ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 966 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 17 600 tkr | ----------------------------------------------------------------- Utsädeskontrollen redovisar en fördjupad anslagsframställning avseende verksamhetsåren 1997-1999. Enligt myndigheten finns ingen anledning att modifiera det övergripande målet för verksamheten. Efter omfattande strukturrationaliseringar anser myndigheten att det för är viktigt att nuvarande organisation ges möjlighet att konsolideras. Myndigheten förutser inte heller några omfattande yttre förändringar som skulle kunna påverka verksamhetens inriktning. Utsädeskontrollens årsredovisning visar att det ekonomiska resultatet av verksamheten /95 visserligen inneburit en försvagning jämfört med /94. i ett längre perspektiv har dock situationen förbättrats betydligt. Som en följd av omfattande strukturrationaliseringar vände det tidigare negativa resultatet under /93. Det förbättrade ekonomiska resultatet har successivt medfört att det balanserade underskottet minskats och att den genomsnittliga likviditeten förbättrats. Vad gäller den anslagsfinansierade verksamheten omfattade denna under /95 av den totala omsättningen. Detta var en kraftig nedgång från föregående år (). Den internationella verksamheten tog huvuddelen av anslaget i anspråk. Fr.o.m innevarande år kommer dock andelen åter att öka, eftersom som tidigare nämnts, beslutat att tilldela Utsädeskontrollen medel för kvalitetskontroll utanför certifieringssystemet. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. Anledningen till att resultatet är lägre än föregående budgetår är enligt Utsädeskontrollen dels att intäkterna från analysering av fröburna växtslag och kontroll av köksväxter har blivit lägre än väntat, dels att de rationaliseringsåtgärder som Utsädeskontrollen vidtagit ännu inte fått full effekt. Verksamhetsgrenarna Certifiering-provtagning och Sortkontroll har kostnadstäckningsgrader på respektive , medan verksamhetsgrenarna Analysering, Sortprovning och Övrigt alla har en kostnadstäckningsgrad på . Den totala kostnadstäckningsgraden ligger på . Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi- sionsberättelsen avseende Utsädeskontrollen. Statens utsädeskontroll har framgångsrikt arbetat med att rationalisera och effektivisera sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning finns ingen anledning att ändra inriktning på verksamheten. Nuvarande organisation bör ges tillfälle att stabiliseras. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. 1994/95 Utgift 3951) Anslagssparande 1 116 1995/96 Anslag 1 002 Utgiftsprognos 1 300 därav 1996 801 1997 Förslag 1 300 1998 Beräknat 1 333 1999 Beräknat 1 366 1) Beloppen anges i tusental kr handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1971:392) och är behörig myndighet i frågor som rör internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV- konventionen). fullgör vidare de uppgifter som får utföras av ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (1993:1375) om intagning av växtsorter i sortlistan. Det övergripande målet för är att i fråga om växtförädlarrätt och godkännande för intagning i sortlistan erbjuda en kostnadseffektiv service. har av regeringen undantagits från reglerna om resul- tatredovisning i förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 300 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 1 300 tkr | ----------------------------------------------------------------- verksamhet har för /95 visat ett positivt resultat, . Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på . Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revi- sionsberättelsen avseende . inkomster har härrört från den avgiftsbelagda registreringen av nya växtsorter för växtförädlarrätt. Nämndens arbete rörande godkännande av nya växtsorter för intagning i den svenska sortlistan och för omprövning av godkända sorter finansieras däremot över statsbudgeten. Regeringen föreslår i enlighet med eget förslag att även sortlisteprövningen avgiftsbeläggs. Därmed skulle nämndens hela verksamhet bedrivas med full kostnadstäckning som mål. Detta skulle innebära en besparing för staten, motsvarande . anslagsbehov kommer att öka till . Ökningen är dock inte reell utan mot bakgrund av vad som anförts enbart av teknisk karaktär. Anledningen till detta är att nämnden i samband med en avgiftsbeläggning av sortlisteverksamheten kommer att övergå till bruttoredovisning och inleverera avgiftsinkomsterna på statsbudgetens inkomstsida. Inkomsterna beräknas till ca . Avgiftsbeläggningen föranleder en ändring i utsädeslagen (1976:298). Regeringen föreslår att det i utsädeslagen införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att besluta om avgifter i ärenden enligt lagen eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1994/95 Utgift 44 5001) Reservation 44 815 1995/96 Anslag 36 634 Utgiftsprognos 32 485 därav 1996 21 342 1997 Förslag 23 857 1998 Beräknat 24 477 1999 Beräknat 25 113 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras av för att genom huvudsakligen försöks- och utvecklingsverksamhet styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och ökad andel ekologisk produktion. För /96 har anvisats , varav för trädgårdsnäringens miljöfrågor, för bekämpningsmedelsprogrammet och till programmet för minskat växtnäringsläckage. och Kemikalieinspektionen har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till handlingsprogram för användning av bekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäring (Statens jordbruksverks rapport 1996:2). I förslaget redovisas behov av medel bl.a. för försöks- och utvecklingsverksamhet motsvarande . Vidare föreslås att per årmedel anvisas för funktionstest av lantbrukssprutor. har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till aktionsplan för ekologisk produktion med syfte att nå målsättningen att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad (Statens jordbruksverks rapport 1996:3). I förslaget redovisas behov av medel för försöks- och utvecklingsverksamhet motsvarande . Vidare beskrivs behov av medel för samhällsinformation samt medel för åtgärder för att trygga avsättning och råvarutillgång av ekologiska produkter i situationer som allvarligt stör marknaden och därmed hotar möjligheten att uppfylla 10 %-målet. har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till åtgärdsprogram för att reducera jordbrukets kvävebelastning (Statens naturvårdsverks rapport 4561). De åtgärder som föreslås omfattar bl.a. försöks- och utvecklingsverksamhet. Tillsammans med pågående insatser avseende långliggande utlakningsförsök och växtnäringsförsök på trädgårdsområdet uppgår medelsbehovet till under . föreslår att tillförs anslaget för .