prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen finner det positivt att centralmuseerna samverkat till en gemensam anslagsframställning angående forsknings- och utvecklingssatsningar inför kommande treårsperiod. Anslagsframställningen visar emellertid att det krävs en ytterligare beredning innan centralmuseernas ansvar för forskning och deras roll i forskningsorganisationen kan preciseras tydligare. Innan en närmare precisering har gjorts är det dock svårt att göra bedömningar av vilka resurser som centralmuseerna bör förfoga över för ändamålet. I avsnittet 3.11.1 i denna proposition, har regeringen fäst uppmärksamheten på några aspekter på forskningen om kulturarvet som berör bl.a. museerna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1), utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet att anvisas ansvarsmuseerna. En stor del av Språk- och folkminnesinstitutets forskningsresurser är bundna i långsiktiga projekt. En del av dessa projekt och därmed åtföljande publiceringsåtaganden är resultatet av specificerade uppdrag, givna redan i de enskilda verksamheternas uppbyggnadsfas. De flesta av dessa åtaganden befinner sig i långt framskridet stadium i sina publiceringsplaner. Enligt regeringens bedömning bör prioritera fullföljandet av redan påbörjade långsiktiga forskningsprojekt samt arbeta vidare med digitaliseringen av materialet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1), utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet att anvisas . 13.2 Forskning och utveckling inom kulturområdet Regeringens bedömning: Under den kommande budgetperioden bör tvärvetenskaplig forskning inom områden av betydelse för kulturarvet respektive kultursektorn i stort initieras. () bör ges i uppdrag att, i samverkan med berörda myndigheter och institutioner, utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. Mellan människors utbildning och kulturintresse finns av naturliga skäl starka samband. Universitet och högskolor utbildar för yrken inom kulturområdet men också stora yrkesgrupper för områden där kulturingår som en del i arbetet. Framöver kommer det att ställas krav på kunskaper utöver de rent yrkesförberedande. Dit hör fördjupade teoretiska kunskaper, problemlösningsförmåga och vetenskaplig orientering av mer bred och allmängiltig art. Även ur ett internationellt perspektiv efterfrågas kunskaper och färdigheter som ger oss möjligheter att bättre förstå och hantera kulturella och samhälleliga processer. Dit hör frågor som rör hur vi identifierar och tolkar kulturarv och identitet, nationalstaternas framtid och den framväxande regionaliseringen, religion och etnicitet, europeiseringens och globaliseringens inverkan på vårt andliga och materiella kulturarv, hur vi närmar oss miljömässigt hållbar utveckling, kulturens roll som utvecklingsfaktor osv. Områden som de uppräknade fordrar delvis nya tvärvetenskapliga ansatser inom högre utbildning och forskning. Skälen för regeringens bedöming: Ökat behov av tvärvetenskaplig forskning inom kulturområdet Det finns en koppling mellan universitet och högskola och museerna, kulturmiljövården och arkiven via de traditionella museiämnena och finns även en viss forskning i museologi samt kulturvårdsinriktad forskning. Det finns dock behov av ökad fokusering på nya disciplinöverskridande problem, som uppstår i möten mellan konst och teknik, kultur och turism m.m., och som frambringar nya och angelägna forskningsområden, exempelvis hållbar byggnadsteknik, kulturturism, kultur och sysselsättning, kultur och äldre, ungdomars kulturpreferenser etc. Dessa ämnesområden skär genom både universitetsämnen och discipliner och den forskning som svarar mot kulturområdets behov bör därför i högre grad vara tvärvetenskaplig till sin karaktär. I gränstrakterna till de etablerade akademiska disciplinerna och i mötena mellan ekonomi, naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora kan ny utvecklingsbaserad och innovativ kunskapsproduktion äga rum. Kulturområdet är, i likhet med t.ex. miljöområdet, per definition horisontellt. Detta medför också i praktiken att den mest fruktbara och sektorsrelevanta forskningen är genuint tvärvetenskaplig. Ett brett perspektiv där forskningen från olika utgångspunkter inriktas på kulturarvet är väsentligt för områdets utveckling och vitalitet. Med kulturarv menas då både materiella och andliga lämningar i dåtid som nutid. Begreppet innefattar t.ex. föremål, byggnader, kulturmiljö men också skriftliga och muntliga minnen, för en utveckling och närmare definition, se propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3). En av flera viktiga uppgifter för framtida forskning om kulturarvet är att problematisera urvalsprocessen. Vem definierar och har definierat vad som är vårt kulturarv? För vilka syften och ur vilka perspektiv? Sektorsforskning inom kulturområdet och behovet av nya inriktningar I likhet med (betänkandet Kulturpolitikens inriktning SOU 1995:84) och flera av remissinstanserna till denna anser regeringen att det finns ett stort behov av ökad forskning inom kulturområdet. Utredningen föreslår två tvärvetenskapliga områden; kulturarvet och ett område som den kallar kulturvetenskap och som är en sektorsmotiverad forskning inom kulturområdet. Utredningen föreslår att frågan om ett centrum för kulturvetenskaplig forskning studeras vidare. Man betonar också behovet av att en forskarutbildning i kulturvetenskap bör komma till stånd. Utredningen framhåller att det bör göras en samlad översyn av utbildningssituationen vad gäller vård och förvaltning av kulturarvet samt gestaltning och byggande. Utredningen betonar också att forskningsinformationen om den kulturpolitiska forskningens resultat behöver utvecklas. Flera av remissinstanserna påpekar att det finns ett stort behov av att etablera nya ämnen inom det kulturpolitiska området och att ge dessa forskningsanknytning. "Kulturvetenskap" finns inte som en akademisk disciplin. De kulturvetenskapliga program inom grundutbildningen som finns vid flera lärosäten, berör ett flertal discipliner. Det finns emellertid ett flertal forskare som arbetar inom de för utbildningen relevanta områdena. Regeringen finner det angeläget att kartlägga denna forskning. Hit hör bl.a. forskning om kultur och kulturpolitik, t.ex. kulturekonomi och kulturadministration och gränsöverskridande möten mellan konst, kultur och vetenskap men också t.ex. konserveringsteknik, byggnadsvård och naturvetenskapliga ämnesområden. Denna fråga behandlas också i kapitel 3.11.1 i denna proposition. Enligt regeringens uppfattning finns det starka skäl, inte minst ur kulturpolitisk synpunkt, att bygga upp forskning inom dessa två tvärvetenskapliga områden. Först bör dock en ingående forskningsöversikt göras, för att definiera forskningsfält och identifiera kunskapsluckor. Denna kartläggning och analys måste göras i nära samverkan mellan universiteten, forskarsamhället, forskningsfinansiärerna och berörda myndigheter och institutioner. Uppbyggnaden av forskningsområdena bör t.ex. kunna utgå från tidigare erfarenheter, bl.a. uppbyggnaden av ämnet biblioteks- och informationsvetenskap. Detta betyder bl.a. att arbetet kan ske genom en flerårig process under vilken "öronmärkta" forskningsmedel ställs till forskarsamhällets förfogande och fördelas genom en aktiv samverkan mellan finansierade organ och berörda forskningsmiljöer. De forskargrupper som är mest framgångsrika kan sedan utgöra det naturliga navet i en eventuell centrumbildning. En sådan strategi kan med fördel tillämpas för att bygga upp forskningskompetensen såväl när det gäller kulturarvsforskningen som övrig forskning av betydelse för kultursektorn, t.ex. kulturpedagogik, kulturadministration och forskning om kulturpolitikens drivkrafter och effekter. Regeringen avser att ge () i uppdrag att, i samråd med övriga berörda inom området, utreda och förslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. Kartläggningen skall innefatta kulturarvet och kulturvårdsinriktad forskning men också gränsöverskridande ansatser mellan konst och vetenskap och andra kulturområden. bör utifrån denna översikt bygga upp och stödja forskning inom ett sammanhållet program för forskning om vårt kulturarv och om olika kulturområden samt sträva efter en förbättrad forskningsinformation och nyttiggörande av forskningens resultat. stöder forskning inom flera områden som ingår eller har nära anknytning till sektorsforskningen inom kulturområdet. Därmed kan synergieffekter skapas som förstärker sektorsforskningen inom kulturområdet. Den samverkansgrupp för tvärvetenskap mellan forskningsråden som regeringen har föreslagit i avsnittet 10.2.6 i denna proposition bör i sammanhanget bidra till arbetet och därmed till att programmet får en bred tvärvetenskaplig inriktning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för , utgiftsområde 17, anslag J 1. Forsknings- och utvecklingsfrågor inom kulturområdet att anvisas för ändamålet (prop. 1996/97:1). -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Under den kommande budgetperioden kommer | | den sektoriella massmedieforskningen i högre grad inriktas på | | frågor rörande makt och inflytande över massmedierna, särskilt | | massmediekoncentration, och hur ny teknik påverkar utvecklingen | | inom massmediebranschen. har ägarstrukturen på radio- och TV-området förändrats främst till följd av tillkomsten av kommersiell radio och TV. Detta har även medfört att det utländska ägandet ökat. Även inom pressområdet har ett tidigare stabilt ägarmönster brutits och utländska ägarintressen har etablerat sig i . Den nya tekniken kommer till viss del att innebära att massmedierna smälter samman och att produktionen av massmedierna successivt förändras. Konsumtionsmönster kan även förändras till följd av den nya tekniken. Detta innebär att massmedieforskningen i allt högre grad kommer att inrikta sig på frågor om t.ex. massmediekoncentration och hur den nya tekniken kan förändra utvecklingen av massmediebranschen. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen om sektoriell massmedieforskning (SOU 1994:146), redovisningar från NORDICOM samt rapporter från den statliga kommittén Rådet för mångfald inom massmedierna (Ku 1995:1) har legat till grund för regeringens bedömning av forskningen inom massmedieområdet. I det följande redovisas resultaten. Utredningen om sektoriell massmedieforskning (SOU 1994:146) lade fram ett förslag om massmedieforskning för bransch och samhälle. Förslaget innebar att ett programråd för massmedieforskning skulle inrättas i samverkan mellan stat och bransch där branschen till övervägande del skulle finansiera verksamheten. Den slutliga utformningen av verksamheten och finansieringen skulle utformas i avtal mellan bransch och stat. Vid remissbehandlingen framkom att utredningens förslag inte hade fullt stöd. Mot bakgrund av kritiken om förslaget om organisationen av den sektoriella massmedieforskningen bör de organisatoriska och ekonomiska förutsättningarna för den sektoriella massmedie- forskningen som helhet ytterligare övervägas. Förslaget bereds inom . har därutöver i sitt betänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:4) pekat på behovet av en utvecklande och stödjande funktion för de traditionella massmedierna och de elektroniska medierna. Utredningen pekar särskilt på behovet av en kulturpolitiskt inriktad uppföljning och utvärdering av massmedieområdet. Även detta har kommenterats i remissyttranden. Förslaget behandlas i prop. 1996/97:3 om kulturpolitik. Rådet för mångfald inom massmedierna är en statlig kommitté (Ku 1995:1) som har bl.a. till uppgift att följa och analysera medieutvecklingen särskilt när det gäller frågor rörande ägande och maktkoncentration inom medierna. Fem rapporter har presenterats sedan rådet inrättades . Rapporten 1995:1 Vad är mediekoncentration? är en diskussionsrapport om begrepp och teorier som förekommer i litteraturen och i den politiska debatten om mediekoncentration m.m. Rapporten 1995:2 Mediekoncentration - En bibliografi är en presentation av litteratur inom området. Rapporten 1995:3 Svenska medieägare - Ägarförändringar och samarbetsprojekt 1995, utgör en del av underlaget för en systematisk genomgång av ägarförhållandena i svenska medier. Rapporten 1996:1 Privat lokalradio är en översikt över den privata lokalradions förutsättningar och omfång i . 1996:2 Yttrandefriheten, grundlagarna och mediekoncentrationen - rapport från seminarium med dokumentation av inlägg och anföranden vid seminariet. Rådet kommer att bl.a. ge ut en mer genomarbetad studie om ägande och ägandeförändringar inom svenska massmedier, en undersökning om svenska journalisters inställning till mediekoncentration, samt studier rörande ny teknik och massmediekoncentration och musikindustrin samt massmediekoncentrationen. Regeringen anser att NORDICOM:s uppgift att göra information tillgänglig om medie- och kommunikationsforskning är synnerligen angelägen. Även NORDICOM:s arbete med att utarbeta mediestatistik och följa medieutvecklingen är av stor vikt som underlag för statsmakterna beslut. Regeringen föreslår i budgetpropositionen, prop. 1996/97:1, utgiftsområde 17, anslag J 2. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen att anvisas NORDICOM för . NORDICOM ges i uppdrag att fungera som internationellt dokumentations- och forskningscentrum inom området våldsskildringar i medier. har anslagit 50 . Kompletterande finansiering kan komma att ske från EU, svenska fonder och medieföretag. Regeringen föreslår att anvisas för ändamålet i budgetpropositionen, prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, under anslaget B 6. 14 Närings- och verksamhetsområde 14.1 Resurser, utgiftsområden och organisation Till Närings- och område hör stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, samt energiforskning. Sammanfattning av anslagen för forskning och utveckling redovisas i tabellen nedan (). Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1995/96 1997 1998 1999 (18 mån.) Teknisk FoU 1 603,0 783,4 681,3 697,4 Rymdverksamhet 820,4 576,1 534,8 548,1 Energiforskning 310,1 235,8 231,9 237,6 Geovetenskaplig 7,3 4,9 4,7 4,9 forskning Provnings- och 72,9 45,9 45,9 45,9 mätteknisk FoU Regionalpolitisk 12,1 7,9 7,8 8,0 forskning Konkurrens- 7,6 1,7 1,8 1,8 forskning Summa 2 833,4 1 655,7 1 508,2 1 543,7 Följande utgiftsområden berörs: Utgiftsområde 19, Regional utjämning och utveckling: Regionalpolitisk forskning Utgiftsområde 21, Energi: Energiforskning Utgiftsområde 24, Näringsliv: Teknisk FoU, Rymdverksamhet, Geovetenskaplig forskning Provnings- och mättek- nisk FoU och konkurrensforskning Det statsfinansiella läget har framtvingat en kraftig minskning av de medel som anvisas över budgeten för teknisk forskning och utveckling. Regeringens ambition, vilken redovisas i denna proposition i avsnitt 3.4. är att huvuddelen av dessa besparingar skall kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen anser att förslag om att överföra från anslaget för teknisk forskning och utveckling till kompetensutveckling inom högskolan inte skall genomföras. Forskningsstödjande och forskningsutförande organ Statsmakterna har länge avsatt en stor del av anvisade medel inom det näringspolitiska området till teknisk forskning och utveckling (FoU) för att stimulera näringslivets tillväxt. De statliga insatserna för teknisk FoU görs i huvudsak inom högskolesystemet, inom industriforskningsinstituten och i någon, men i mycket begränsad omfattning, som ett direkt stöd till företagens egen FoU. Därtill innebär medlemskapet i EU att företag, högskolor och institut har möjlighet att delta i europeiska FoU-projekt och erhålla visst finansiellt stöd för detta. () ansvarar för att verkställa huvuddelen av FoU-insatserna inom Närings- och område. Verket utvecklar kontinuerligt metoderna för detta. Det svenska deltagandet i det internationella rymdsamarbetet inom , , innehåller insatser för forskning men är till övervägande del inriktat på teknisk utveckling av högt kvalificerade produkter inom rymdområdet. Energiforskningen samordnas av och kommer att behandlas i regeringens kommande energiproposition. geologiska undersökning, SGU, finansierar viss grundläggande geovetenskaplig forskning. bedriver ett omfattande arbete för att utveckla standarder och lämpliga provningsförfaranden. Staten stödjer regionalpolitisk forskning vid forskning, . finansierar viss forskning om konkurrensfrågor. 14.2 Behovet av teknisk forskning och utveckling 14.2.1 Stora men ojämnt fördelade insatser för FoU inom näringslivet Som framgår av avsnitt 3.3 är insatserna i för FoU totalt väl i nivå med de länder som satsar mest. Näringslivets andel av FoU-insatserna är stor. Ett fåtal stora koncerner inom läkemedel, telekommunikation och transportmedel svarar för huvuddelen. Näringslivets FoUverksamhet är främst inriktad mot utveckling och endast i liten grad mot forskning. Staten står för finansieringen av huvuddelen av den tekniska forskningen. Denna forskning är till sin omfattning relativt liten i förhållande till näringslivets satsningar på utveckling. De större och mer FoU-intensiva företagen ökar sina kontakter med högskole- och institutsforskningen. Många små och medelstora företag har dock både begränsade egna utvecklingsresurser och svagt utvecklade kontakter med forskningen inom sina verksamhetsområden. 14.2.2 En snabb förändringstakt ställer ökade kunskapskrav Takten i den internationella utvecklingen av teknik och tekniska system är hög. Det ställer stora krav på företagen och högskolesystemet att upprätthålla och förnya kunskapen i takt med utvecklingen i omvärlden. Internationaliseringen ställer ökade krav på företagen att ständigt ligga vid forskningsfronten. Komplexiteten i företagens tekniktillämpningar ökar som produktcyklerna blir kortare. Företagen har svårigheter att själva upprätthålla en forskning med både tillräcklig bredd och djup. De blir därmed beroende av att en relevant kunskapsbildning sker inom universitet och högskolor eller i andra forskningsorganisationer där staten bidrar till finansieringen. De små och medelstora företagen har ett växande behov av kunskap och kompetens. De blir för sin utveckling alltmer beroende av de större företagens utvecklingsresurser, av industriforskningsinstituten och av forskningen vid högskolan. Ur ett tillväxt- perspektiv är inte bara kunskapsutvecklingen i sig viktig utan även hur kunskap och kompetens sprids i näringslivet. Det har också stor betydelse hur problemställningar i näringslivet kan föras in i högskolan. Det finns ett stort behov av insatser för att göra ny teknik tillgänglig för framförallt små och medelstora företag. Regeringen har föreslagit insatser på området i den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/1996:222, Vissa insatser för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m.). Det gäller bl.a. kunskapsspridning till små och medelstora företag från mindre och medelstora högskolor, industriforskningsinstitut och från större företag via s.k. industriella utvecklingscentrum. 14.2.3 FoU-miljön allt viktigare för företagens lokalisering Den svenska FoU-miljöns konkurrenskraft är väsentlig för näringslivet. Framförallt de företag som är internationellt verksamma har stora möjligheter att dra nytta av och samverka med forskare och forskningsinstitutioner i andra länder. Om tillgången är bättre i andra länder till utbildade människor och till forskningsmiljöer som upprätthåller en kvalificerad både grundläggande och tillämpad forskning inom viktiga områden för företagen, kan dessa komma att välja att göra sina framtida investeringar i egna FoU-resurser utanför . En sådan utveckling skulle leda till att det svenska FoU-systemet gradvis utarmades. Den svenska FoU-miljön måste ur näringslivets synvinkel vara minst lika bra som andra länders för att främst de större internationellt verksamma företagen skall ha råd att bibehålla och öka sina forsknings- och utvecklingsresurser i . Regeringen ser det som en viktig uppgift att skapa en FoU-miljö i som är konkurrenskraftig jämfört med FoU-miljöer utomlands. Regeringen anser att det finns ett stort behov av insatser för att stödja strukturutvecklingen inom näringslivet, att tillgodose näringslivets behov av nya kunskaper och kompetens och att sprida kunskaper till och mellan företag. För att åstadkomma detta har ett antal teknikpolitiska instrument utvecklats. Dessa syftar till att öppna nya kunskapsområden vid högskolan, stärka den vetenskapliga kompetensen inom olika områden, öka samarbetet inom högskolan genom att stimulera disciplinövergripande forskning, öka samverkan mellan högskoleforskningen och näringslivet, öka deltagandet i det internationella FoU-samarbetet, särskilt inom EU, bidra till bransch- och företagsnära tillämpad forskning, bidra till nätverksbyggande inom näringslivet samt öka rörligheten mellan högskola och näringsliv. 14.3.1 Kunskapsutveckling i samverkan mellan högskola och näringsliv har tillgång till mycket omfattande nätverk av forskare nationellt och internationellt verksamma inom högskola, institut och näringsliv. I nätverken ingår även ledande företrädare för näringslivet inom viktiga ut- vecklingsområden. Detta har varit en viktig förutsättning för att har kunnat utveckla långsiktiga programsatsningar för forskning inom de medicinska, naturvetenskapliga och tekniska områdena. Gemensamt för dessa insatser är att de bidragit till att utveckla kompetens inom högskolan på områden som bedömts vara av stor betydelse för näringslivet på lång sikt. Insatserna har grundforsknings- karaktär och är långsiktiga. löper ca 50 sådana FoU-program. Näringslivet engagerar sig aktivt i verksamheten, i styr- och referensgrupper eller på annat sätt. och () presenterade gemensamt förslaget att sammanföra ett antal forskargrupper som arbetade på olika aspekter inom ett större gemensamt materialområde till forskningskonsortier för att gemensamt utveckla kunskapen inom området. finns nio sådana konsortier (se vidare avsnitt 14.4.1). -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Satsningen på kompetenscentrumen bör | | fortsätta. Kompetenscentrumen är ett initiativ från för att utveckla högskolans samverkan med näringslivet. Syftet är att skapa starka forskningsmiljöer vid svenska högskolor som företag aktivt och uthålligt medverkar i och därmed långsiktigt drar nytta av. Högskolan kan dra nytta av företagens kunskaper. I forskningsarbetet deltar regelmässigt företagens forskare. Kompetenscentrumen har utformats på grundval av en betydande svensk och internationell teknikpolitisk erfarenhet. De syftar till att skapa effektiva samverkansformer mellan högskola och näringsliv där båda parters utveckling står i fokus. är den mest utvecklade formen för samarbete mellan näringsliv och högskola inom mer avgränsade och avancerade kunskapsområden. Kompetenscentrumen är långsiktiga men tidsbegränsade satsningar . Urvalet har föregåtts av en omfattande och noggrann process i bred konkurrens mellan olika forskargrupper och högskolor. Under de gångna två åren har 28 etablerats. Verksamheten vid dessa byggs nu upp inom ett brett fält av strategiskt viktiga områden. Skälen för regeringens bedömning: Såväl NYFOR som RRV anser att har en stor potential (se avsnitt 3.9). Regeringen delar bedömningen och anser att är ett viktigt initiativ för att åstadkomma samverkan mellan högskola och näringsliv. Satsningen på kompetenscentrumen bör fortsätta. I syfte att stärka konkurrenskraften inom strategiska industriområden har regeringen inrättat fyra särskilda program för forskning vid högskolor och institut inom branscherna flyg-, fordons-, verkstads- och träråvarubaserad industri (se avsnitten 6.3.2. och 14.4.2). Dessa program förutsätter satsningar från berörd industri på minst samma nivå som de statliga.