prop · GK03149 · 1997-01-01 00:00:00 — Vid prövningen tas hänsyn till ämnets aktualitet, dess framtida betydelse, vetenskapliga kvalitet och politiska prioritet. Utskottet initierar även möten och seminarier inom områden av nordiskt gemensamt intresse. Man lägger därvid särskild vikt vid att dessa aktiviteter har vidare internationell betydelse. Arbetet i utskottet omfattar ämnen som ministerrådet uppdragit åt utskottet att behandla eller som utskottet tagit upp på eget initiativ, t.ex. i syfte att påverka den europeiska utvecklingen utfrån nordiska intressen. har inom utskottet diskuterats bland annat förlikningsmannainstitutet, dokumentations- och informationsteknologi samt sociala klausuler. På svenskt initiativ har diskussioner även förts om den negativa föreningsrätten och tillämpningen av rådets direktiv /45/EG () om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. Samarbetet inom utskottet har bland annat främjat samordning av lagstiftningsarbetet i de nordiska länderna t.ex. beträffande lagen (1996:359) om europeiska företagsråd. Kontakter skapas och upprätthålls. Det innebär också ett värdefullt erfarenhetsutbyte som utmynnar i konkreta resultat, däribland möjligheter till samråd om planerad lagstiftning. Samarbetet i dessa frågor avses fortsätta i samma omfattning som . prioriterar utskottet följande frågor: - Samordning av nordiska synpunkter för att främja den nordiska modellen för reglering av arbetsliv och arbetsrätt på europeiskt plan. Initiativ från EU dryftas . - Fortsatt samarbete med arbetsmarknadens parter i genom att inbjuda dess representanter till överläggningar. - Utvecklingen av samarbetet med andra internationella organisationer, särskilt för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt Internationella arbetsorganisationen . - Spridning av kunskap om aktuella ämnen inom arbetsliv och arbetsrätt genom att arrangera nordiska trepartsseminarier. - EU/EES När det gäller samarbetet i frågor om Norden-EU/EES finns det på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet en nordisk grupp för informell avstämning inför EU:s ministermöten. Ett exempel på hur nordiskt samråd påverkat utvecklingen på europeiskt plan är deltagandet i den europeiska standardiseringen på arbetsmiljöområdet, avseende bland annat personlig skyddsutrustning, maskiner och tryckkärl. För närområdessamarbetet finns i respektive lands ministerium en kontaktperson som ansvarar för samordningsfrågor. I närområdessamarbetet fortsatte en rad redan inledda projekt som handlar om att utveckla modeller för arbetsmarknadsutbildning och en fungerande arbetsförmedlingsservice. På arbetsmiljöområdet har samarbetet till stor del handlat om tillsynsfrågor (yrkesinspektion m.m.). Till grund för det nordiska regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns ett samarbetsprogram . Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns nio institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Även kommer tyngdpunkten i samarbetet att ligga på institutionerna. Nya projekt och samarbetsområden skall enligt samarbetsprogrammet i största möjliga utsträckning förankras i dessa. Det gångna året har präglats av reformarbetet, dels till följd av den allmänna institutionsöversynen, dels genom en särskild genomlysning av verksamheten inom social- och hälsovårdssektorn. Institutionsöversynen har lett till att Nordiska kontaktmannaorganet för narkotikafrågor nu lagts ner som institution. förs arbetet vidare i en tvärsektoriell ämbetsmannakommitté med företrädare för både vårdsidan och kontrollintressen. Det nordiska samarbetet om narkotikafrågor har påtaglig nordisk nytta. Samarbetet är viktigt för att koordinera nordiska synpunkter inför internationella möten. Som en ytterligare följd av institutionsöversynen har även det nordiska handikappolitiska samarbetet varit föremål för omstrukturering. Ett nytt nordiskt handikappolitiskt råd kommer att inrättas . Det blir ett rådgivande och policyskapande organ för och dess samarbetsorgan och institutioner. Syftet är att markera handikappfrågornas tvärpolitiska karaktär. Under arbetet har det varit en svensk angelägenhet att sektorsansvarsprincipen får ett ökat genomslag i det nordiska handikappsamarbetet. Principen innebär att varje sektor inom sig (arbetsmarknad, transport, utbildning, etc.) skall beakta handikappfrågorna i sitt arbete. Den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster trädde i kraft . Den kanske viktigaste nyheten i konventionen är den som behandlar flyttning till ett annat nordiskt land för långvarig vård och behandling. Rätt utnyttjad bör den nya konventionen kunna bli till glädje för många enskilda personer. Det inomnordiska samarbetet inom social- och hälsovårdssektorn är av särskilt stor betydelse bland annat därför att området endast i ringa grad regleras av EG-lagstiftning. - EU/EES Social- och hälsovårdssektorn är i huvudsak en nationell fråga inom EU. Rätten att anta bindande normer gäller primärt för arbetskraftens rörlighet. Inom området finns lagstiftning om social trygghet för den migrerande arbetskraften och om ömsesidigt erkännande av examina på framför allt hälsovårdens område. Läkemedel och medicintekniska produkter omfattas av lagstiftningen rörande den inre marknaden. När det gäller samarbete där EU saknar lagstiftningskompetens arbetar man inom folkhälsoområdet med stöd av artikel 129 i EG-fördraget. Det socialpolitiska samarbetet rör de olika handlingsprogram som utarbetas av Europeiska kommissionen och godkänns av rådet. Samordningen av den sociala tryggheten för personer som flyttar mellan de nordiska länderna regleras numera av EG-rätten på detta område. EG-rätten kompletteras med en särskild nordisk konvention som hänvisar till EG-rätten och innebär att dess regler kan tillämpas även på personer som inte har medborgarskap i något EES-land och som flyttar mellan de nordiska länderna. Det största antalet fall av konkret tillämpning av EG-rätten om samordning av den sociala tryggheten, som myndigheterna i de nordiska länderna kommer i kontakt med, rör inomnordiska flyttningar. De ansvariga administrativa myndigheterna har därför fullföljt sitt samarbete i syfte att komma fram till gemensamma tolkningar och likartad praxis. Som tidigare nämnts (3.5.1) har en diskussion inletts om utveckling av EG-rätten om social trygghet för personer som flyttar. Aktuella EU/EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom sektorn. Sådant samråd sker även inom institutionerna. Samrådet i löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna när det gäller att utforma gemensamma ståndpunkter och initiativ inom ramen för såväl det europeiska som övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet. För närområdessamarbetet finns en särskild arbetsgrupp vars verksamhet varit föremål för översyn på samma sätt som flera andra delar av sektorns samarbete. Närområdesgruppen skall i fortsättningen utväxla information, komma med förslag, föreslå förmedling av resultat från projektverksamheten och återkommande rapportera till Nordiska socialpolitiska kommittén. har satsningar gjorts på områdena utbildning inom social-, hälso- och sjukvårdsområdet, social- och hälsostatistik, läkemedelsförsörjning, alkohol-, narkotika- och handikappsamarbete samt förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. Grundläggande för prioritering av insatsområden har varit dels uttalade behov och önskemål från närområdena, dels principen att de samnordiska projekten ej skall dubblera bilateral verksamhet utan utgöra viktiga komplement. Projekten är ofta förankrade i nordiska institutioner alternativt i relevanta nationella organ i . På livsmedelsområdet leds det nordiska samarbetet av för livsmedelsfrågor. På ministernivå behandlas livsmedelsfrågorna av de nordiska samarbetsministrarna. Arbetet inriktas på principiella livsmedelspolitiska frågor och specifika livsmedelsfrågor inom områdena kost och näring, toxikologi, hygien och kontroll. Samarbetet syftar till att skydda konsumenternas hälsa, att gemensamt utnyttja tillgängliga expertkunskaper och administrativa resurser samt att främja nordisk och internationell utveckling på livsmedelsområdet. Mot bakgrund av att livmedelsfrågorna till stor del är harmoniserade inom EU ligger tyngdpunkten i arbetet på frågor som huvudsakligen kan anses vara internt nordiska, liksom på frågor som är aktuella inom EU och som är av intresse för . Vidare har ett samarbete med de baltiska länderna etablerats. Inom sektorn finns fem fasta arbetsgrupper. Arbetsgrupperna i sin tur styr och kvalitetssäkrar tillsammans ett antal projekt som beviljats medel över den nordiska budgeten. har en revidering av de nordiska näringsrekommendationerna avslutats och de nya fastställdes av samarbetsministrarna . Näringsrekommendationerna utgör underlag för de nordiska ländernas nationella råd om näringsintag och har därmed stor betydelse i arbetet för en bättre folkhälsa i . En utredning om fördelar och nackdelar med nordiska referenslaboratorier har pågått . Utredningen utvidgades i uppföljningsarbetet efter om samordning och arbetsfördelning mellan de nordiska länderna. Arbetet har fortsatt även för att försöka få till stånd en ekonomiskt hållbar helhetslösning. En stor del av arbetet inom sektorn upptas av livsmedlens effekter på hälsan. Bland annat har flera rapporter publicerats om naturligt förekommande giftiga substanser i livsmedel. Sammantaget ger kunskapen myndigheterna möjligheter att på ett riktigt sätt bedöma de risker som befolkningen kan bli utsatt för via livsmedel och dricksvatten. Vidare har en rapport om den sjukdomsframkallande bakterien Listeria visat sig vara ett gediget underlag i arbetet med livsmedels- buren smitta och väckt internationellt intresse. Genmodifierade livsmedel kommer sannolikt att stå i fokus för många intressenters uppmärksamhet. Resurser har avsatts på detta område, framför allt för att kunna bevaka konsumenternas säkerhet. Norden-EU/EES; närområdessamarbete Det nordiska samarbetet inom ämbetsmannakommittén och dess arbetsgrupper utnyttjas i stor utsträckning för utbyte av information och samordning av ländernas ståndpunkter i EU-arbetet. publicerades en rapport med en nordisk modell för införlivande av EU:s olika direktiv om livsmedelstillsatser. I syfte att underlätta för allergiker samarbetar de nordiska länderna för att försöka få till stånd förbättrade EG-bestämmelser om märkning av livsmedel. Andra nordiska samarbetsprojekt som utnyttjas som underlag i EU-arbetet rör principer för berikning av livsmedel med vitaminer och mineraler samt hälsopåståenden i märkningen och marknadsföringen av livsmedel. För samarbetet med har medel från ministerrådets särskilda närområdesbudget möjliggjort systematiska insatser för att förmedla kunskaper avseende livsmedelskontroll. Arbetet bedrivs av en särskild arbetsgrupp med representanter från de nordiska och baltiska länderna. Inledning Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska området sker mellan konsumentministrarna inom . samordnas frågorna av en ämbetsmannakommitté. Ansvaret för samordningen inom kommittén delas mellan ordförandelandet och det kommande ordförandelandet. Arbetet inom kommittén fördelas på tre styrgrupper, en för ekonomi och information, en för juridiska frågor och en för produktfrågor. Samarbetet på det konsumentpolitiska området gynnas av det faktum att de nordiska länderna har gemensam kultur, språk och historia. Det har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken i de nordiska länderna. Förhållandet att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att de övriga samarbetar inom ramen för präglar i hög grad samarbetet. Det handlingsprogram som är fastställt för har en stark inriktning på frågor med en europeisk dimension. Det är först som EU på allvar har börjat att engagera sig i konsumentfrågor. EU saknar exempelvis motsvarigheter till vår konsumentskyddslagstiftning. Den ambition gentemot EU är att aktivt arbeta för att stärka konsumenternas ställning och att ge konsumentfrågorna inom EU en tydligare och tyngre roll med ett ökat inflytande för konsumenterna. Den ser det nordiska samarbetet som en viktig plattform för detta arbete. Handlingsprogram för nordiskt samarbete Handlingsprogrammet lägger stor vikt vid att nordiska lösningar får största möjliga genomslag inom EU. Det nordiska samarbetet avser samråd både inför beslut på EU-nivån och inför genomförandet av EU-regler på nationell nivå. De olika styrgrupperna beviljar medel till projekt som i huvudsak skall ha en EU-dimension. har beslutat om handlingsprogram på tre områden, nämligen konsumentundervisning, finansiella tjänster och konsumentforskning. Dessa program har översatts till engelska och spridits via olika kanaler i EU:s medlemsländer. Därigenom har kunskap spridits om nordiska grundläggande synsätt och erfarenheter på konsumentområdet. På flera områden har man nått framgång och påverkat lösningar som kommer att gälla för hela EU. uppgick budgeten för konsumentverksamheten till . Av dessa användes ca till följande insatsområden: rättsliga frågor, ekonomi och information, hälsa och säkerhet, konsumtion och miljö samt konsumentforskning. Budgetmässigt satsades i runda tal på varje insatsområde utom på forskningsområdet till vilket anslogs . Det nordiska miljömärkningssystemet har varit framgångsrikt och åtnjuter hög trovärdighet både hos producenter och konsumenter. finns flera tusen svanmärkta produkter att tillgå på den nordiska marknaden. Av kommitténs budget går till kostnader för en nordisk samordnare för verksamheten och för översättning av kriteriedokument. En forskningssamordnare har tillsatts med uppgift att organisera nätverk för samarbete mellan nordiska konsumentforskare, initiera nya projekt och bereda Nordiska ministerrådets anslag för konsumentforskning. Vissa projekt har lett till att formella och informella nätverk eller projektgrupper bildats. Som exempel kan nämnas nätverk för konsumentutbildning i . En projektgrupp behandlar EG-rätten i nordisk konsumenträtt. Projektgruppen bevakar och agerar i aktuella rättsliga frågor inom EU. Ytterligare en projektgrupp för konsumentinflytande på standardisering ansvarar främst för nordiska samrådsmöten inför större internationella möten om standardisering. tillsatte ämbetsmannakommittén en närområdesgrupp som utarbetade en plan för sektorns aktiviteter i närområdet . Ett nätverk bildades med deltagare från de tre baltiska staterna, , och samt från de fem nordiska länderna. Exempel på projekt/seminarier som har genomförts med utgångspunkt från arbetsplanen gäller tvistlösning, konsumentinformation och konsumentundervisning samt produktsäkerhet för leksaker. Till grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ett program för det nordiska jämställdhetssamarbetet för perioden - 2000. Programmet kompletteras med en årlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. Arbetet koncentreras till verksamhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång till de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns lika ekonomiska ställning och inflytande - inte minst i fråga om lön - samt ett jämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som dels förbättrar möjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap och förvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och den internationella utvecklingen på jämställdhetsområdet. För att effektivisera arbetet inom de prioriterade områdena kommer ministerrådet att verka för att jämställdhetsaspekter beaktas inom alla politikområden lokalt/regionalt, nationellt och nordiskt. Det nordiska började sin verksamhet . Institutets uppgifter är att inom ramen för det nordiska samarbetet främja, samordna och stimulera nordisk forskning samt att informera om forskningsresultat på området. Forskningssamarbetet ger ökade kunskaper och möjliggör effektivare insatser på jämställdhetsområdet. Det bidrar också till att forma den samnordiska plattform som är betydelsefull i det internationella samarbetet när det gäller forskning och utveckling. genomfördes en första tvärvetenskaplig konferens och Frukter - om kvinno- och könsforskning i . tillsattes en nordisk mansgrupp för att utarbeta ett förslag till handlingsplan om män och jämställdhet. Vidare påbörjades ett treårigt projekt i samtliga nordiska länder för att pröva metoder och finna en modell för hur ett jämställdhetsperspektiv kan införlivas i ungdoms- och arbetsmarknadspolitiken i respektive land. Arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom det nordiska samarbetet fortsätter. En strategi för att följa upp hur ämbetsmannakommittéerna skall ta ansvar för jämställdhetsfrågor kommer att utarbetas. Årliga uppföljningar skall också göras av könsfördelningen bland ledamöter i nordiska kommittéer, styrelser och andra organ. Vidare drivs projektet makten? Nordiska kvinnors väg mot demokrati och jämställdhet , som syftar till att följa upp och utvärdera jämställdhetspolitiken i de nordiska länderna. En konferens med temat Kvinnor, arbete och ekonomi hålls i . Konferensen är en uppföljning av det nordiska likalöneprojektet och syftar till att analysera vad de omfattande förändringarna i arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik innebär för kvinnorna i de nordiska länderna. Ett förslag till handlingsplan om män och jämställdhet kommer att behandlas av ministerrådet . Jämställdhetssamarbetet är till stor del knutet till frågor och områden som är aktuella inom EU/EES, där den nordiska jämställdhetsmodellen är föremål för speciellt intresse. De satsningar som fastslagits i det nordiska samarbetsprogrammet för perioden - 2000 är områden som också behandlas i EU:s jämställdhetsprogram. Ett informellt erfarenhets- och informationsutbyte sker mellan de nordiska länderna i jämställdhetsfrågor som är aktuella inom EU. har en kartläggning av nationella jämställdhetsprojekt i och de övriga närområdessamarbetet genomförts. har beslutat att utarbeta ett program för närområdessamarbetet inom jämställdhetsområdet fram med beaktande av de erfarenheter som kommit fram genom kartläggningen. arrangeras en jämställdhetskonferens i Valmiera i med två mindre förberedande konferenser i och Druskininkai (). Syftet är att stödja arbetet för jämställdhet och skapa nya nordisk-baltiska nätverk som befrämjar kvinnors ställning. Vidare planeras seminarier för statistikanvändare och statistikproducenter för att analysera möjligheterna att ta fram jämställdhetsstatistik. I och påbörjas samarbete med kvinnogrupper och myndigheter ansvariga för kvinno- och jämställdhetsfrågor. En milstolpe i det nordiska lagstiftningssamarbetet är det samarbetsprogram som antogs av justitieministrarna och som överlämnades till . Genom detta program manifesteras intresset av att fortsätta och intensifiera det pågående arbetet för att så långt möjligt uppnå nordisk rättslikhet. stakas vägen för hur samarbetet skall bedrivas i en ny tid, då tre av de nordiska länderna är medlemmar i och två står utanför. Denna situation ställer nya krav. Det handlar både om att på ett effektivt sätt dela med sig av information och koordinera ståndpunkter när det gäller förslag till nya rättsakter inom EU och att samordna åtgärderna på genomförandestadiet. Programmet slår fast att principen om nordisk nytta är grundläggande för samarbetet - de gemensamma strävandena skall kunna förväntas ha positiva effekter för de nordiska ländernas befolkning. Detta står inte i något motsatsförhållande till det europeiska samarbetet. Tvärtom kan ett väl fungerande nordiskt lagstiftningssamarbete vara en fördel för det samarbete som äger rum inom ramen för EU och EES. Befrämjandet av den demokratiska utvecklingen i närområde är enligt programmet ett prioriterat område. På detta område torde samarbetet till en början främst ha karaktär av kunskapsöverföring, men samarbetsprogrammet framhåller också möjligheten av att i ett längre perspektiv införliva de baltiska staterna i själva lagstiftningssamarbetet. Slutligen slår programmet fast att det också i andra internationella organisationer än EU/EES - exempelvis FN-organ - finns behov av nordiskt samråd och informationsutbyte. Samarbetsprogrammet kan förväntas underlätta och effektivisera arbetet i departement och myndigheter i . Men den egentliga nordiska nyttan av samarbetet ligger på ett annat plan. Högre grad av rättslikhet kan i ett längre perspektiv medföra förenklingar i tillvaron för dem som bor i . Likaså kan göra sin röst hörd med högre styrka i EU och andra internationella fora. Till det samarbetsprogram som justitieministrarna antog har fogats en handlingsplan som anger vilka konkreta områden som skall prioriteras i lagstiftningssamarbetet under det närmaste året. Tolv områden lyfts fram. Vissa områden har karaktären av rent nordiska samarbetsområden. Ett exempel på detta är de nordiska familjerättskonventionerna, som innehåller internationellt privaträttsliga regler för olika områden av familjerätten. Det handlar således här om regler som i allra högsta grad berör enskilda nordbor. Andra sakområden i handlingsplanen är i stor utsträckning präglade av det internationella samarbetet på europeisk eller global nivå. Till denna kategori hör (jfr 3.5.7 nedan). Där går det nordiska samarbetet framförallt ut på att koordinera ståndpunkerna inför möten på gemenskaps-nivå och att gemensamt utarbeta lagförslag som genomför konventionens bestämmelser. Det är ännu för tidigt att redovisa några effekter av samarbetsprogrammet och handlingsplanen. På polisområdet pågår nordiskt samarbete i olika former. Inom det s.k. PTN- samarbetet (polis- och tullsamarbetet mot narkotika) har utvecklats ett system med sambandsmän i utlandet som arbetar för samtliga nordiska länder. fick de svenska sambandsmännen i och status som nordiska sambandsmän. De nordiska länderna tar också aktiv del i Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , där innehar ordförandeskapet. Vidare förekommer kunskapsöverföring på polisområdet genom . Kriminalitet med anknytning till motorcykelklubbar Vid sidan av samarbetsprogrammets mer långsiktiga planer, har det visat sig att samarbetet inom ramen för fungerar effektivt när akuta förhållanden i samhället så kräver. Efter ett antal uppmärksammade brott som kunde relateras till mc-klubbar tillsatte för lagstiftningsfrågor en särskild arbetsgrupp som skall göra en analys av vilka lagstiftningsåtgärder och andra konkreta åtgärder som kan vidtas för att stävja fenomenet. Sexuellt utnyttjande av barn En annan fråga som kommit i fokus är uppföljningen av om kommersiellt sexuellt utnyttjande av barn. I denna fråga kunde ämbetsmannakommittén emellertid konstatera att det inte fanns förutsättningar för något gemensamt nordiskt projekt. De olika länderna önskade välja olika vägar för uppföljning av konferensen. I utarbetas t.ex. en nationell handlingsplan för skydd av utnyttjade barn. Trots att de nordiska länderna i denna fråga inte går fram på gemensam front, har det nordiska samarbetet ändå fungerat som ett forum för utbyte av information och synpunkter. höll i anslutning till session ett diskussionsmöte rörande sexuellt utnyttjande av barn. Justitieministrar och tjänstemän redogjorde då för vilka planer varje land har för uppföljning av . Det brottsförebyggande arbetet är ett område där samarbetet har utvecklats såväl på det nordiska som det europeiska planet. Vid en nordisk konferens utmynnade diskussionerna i att det finns ett behov av ett intensifierat och mer formaliserat nordiskt samarbete på detta område. Därefter har åtgärder vidtagits för att förverkliga ett sådant samarbete, som bl.a. måste bygga på regelbundet utbyte av information, erfarenheter och forskningsresultat. Migrations- och flyktingpolitiska frågor; Nordiskt samarbete om migrations- och flyktingfrågor De nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor har haft fyra möten.