prop · GK03150D4 · 1997-01-01 00:00:00 — reviderades dock förväntningarna om antalet deltagande länder vilket bromsade räntenedgången. Även skillnaden mellan obligationsräntorna i de länder som förväntas delta i valutaunionen har minskat påtagligt . är de franska obligationsräntorna i nivå med eller något under de tyska. Den fortsatta budgetkonsolideringen i de europeiska länderna, delvis syftande till att uppfylla de s.k. konvergenskriterierna för de offentliga finanserna, har tillsammans med förväntningar om en fördröjd konjukturuppgång bidragit till lägre obligationsräntor i . Budgetkonsolideringen har också bidragit till att penningpolitiken har fått ett ökad utrymme att stödja den europeiska konjunkturen, något som inneburit korta marknadsräntor på en nivå runt 3- i kärnländerna inom . De korta realräntorna i dessa länder är därmed låga jämfört med nivån . väntas en starkare tillväxt i vilket torde bidra till en viss ränteuppgång både vad gäller räntor med kort och lång löptid. Ränteuppgången förväntas dock bli måttlig. 3.2 Utvecklingen i I har ett fortsatt ökat förtroende för såväl budgetsaneringen som låginflationspolitiken inneburit lägre obligationsräntor. Därtill är utvecklingen delvis en följd av den allmänna tendensen till mindre räntedifferenser i . Sammantaget har räntedifferensen mellan svenska och tyska 10-åriga statsobligationer sjunkit med sedan inledningen av 1996. /97 har obligationsräntenedgången i stannat av. Därtill har kronan försvagats med , mätt med TCW-index, fram till och med . En förklaringen till kronans svagare utveckling är att dollarn allmänt har stärkts. En viss osäkerhet om den svenska utvecklingen har också påverkat kronans kurs och den svenska ränteutvecklingen. Kronans försvagning under inledningen av 1997 bedöms dock vara överdriven i skenet av den låga inflationen och den starka bytesbalansutvecklingen. Därför förväntas kronan åter appreciera under det närmaste året. Även räntedifferensen mot Tyskand bedöms komma att minska något. Trots detta förväntas stigande räntor i innebära en måttlig ränteuppgång även i . riksbank bedömde vid inledningen av 1996 att det fanns utrymme för lägre styrräntor. Detta mot bakgrund av den starkare kronan och den då svagare konjunkturutvecklingen. Med stöd av oväntat låg inflation och tecken på lägre inflationsbenägenhet i den svenska ekonomin fortsatte att sänka sina styrräntor . I sin inflationsrapport konstaterade att penningpolitiken var relativt väl avvägd och att utrymmet för ytterligare räntesänkningar var begränsat. har kronan försvagats så att de monetära förhållandena under inledningen av 1997 kommit att bli mer expansiva trots att styrräntorna lämnats oförändrade. Kronans försvagning har på så sett inneburit att förväntningarna om fortsatta räntesänkningar minskat, vilket förefaller stå i samklang med slutssatserna i senaste inflationsrapport som publicerades . Stockholmsbörsen har utvecklats mycket starkt . och inledningen av 1997 har generalindex stigit med , även om en nedgång skett . Bland branscherna har bankerna gynnats av de sjunkande räntorna samt den pågående strukturomvandlingen. Aktier i verkstadsföretag har stigit till följd av den starkare dollarn och förväntningar om en konjunkturuppgång i . De lägre räntorna har därtill bidragit till att placeringar i högre grad gjorts i aktier än i räntebärande tillgångar. Ett fortsatt utländskt intresse för svenska aktier har också bidragit till kursuppgången. nettoköpte utländska placerare svenska aktier för . Den senaste statistiken tyder dock på att utlandets intresse för svenska aktier har minskat . tillfördes svenska bolag nytt riskkapital på via , vilket är i nivå med föregående år. En måttlig ökning av bankernas kreditgivning har skett och inledningen av 1997. Bankernas totala utlåning till allmänheten ökade fram till och med januari med . Bostadsinstitutens utlåning ökade i motsvarande takt. 4 UTRIKESHANDELN Exporten av varor ökade . Den svagare utvecklingen jämfört innan förklaras av avmattningen i den internationella konjunkturen samt apprecieringen av kronan. Svensk industris goda lönsamhet och ett relativt lågt kapacitetsutnyttjande torde innebära att exportföretagen höjer priserna i begränsad omfattning . Detta tillsammans med en gynnsam exportinriktning med en växande andel elektroindustri bidrar till att marknadsandelarna förblir oförändrade trots den kraftiga kronförstärkningen . En viss förstärkning av den internationella konjunkturen väntas bidra till att exporten utvecklas i något snabbare takt än . Sammantaget beräknas varuexporten växa med 1997 och med 1998. Trots att förstärkningen av kronan innebar att relativpriset på utländska varor sjönk steg varuimporten med måttliga . Den svaga efterfrågan på utländska varor förklaras främst av en dämpad inhemsk efterfrågeutveckling. och beräknas varuimporten öka som en följd av en tilltagande aktivitet i den svenska ekonomin. Den totala varuimporten väntas därmed stiga med 1997 och med 1998. Överskottet i bytesbalansen ökar till vilket motsvarar av BNP. 4.1 Varuhandeln Marknadstillväxten inom OECD-området tilltog som utvecklingen på de asiatiska marknaderna var fortsatt stark. Därigenom vände också den svenska exporten uppåt . Marknadstillväxten i förutses öka successivt medan den amerikanska ekonomin går in i en lugnare fas. Sammantaget beräknas därmed marknadstillväxten för svenska varor stiga från år såväl 1997 som 1998. Under båda åren bidrar den starka expansionen utanför OECD-området i betydande omfattning till den goda utvecklingen även om importtillväxten i dessa länder avtar något. Varuexporten blev sammantaget något svagare än förväntat 1996. Utvecklingen tyder på ett något sämre konkurrensläge än förutsett. På OECD-marknaden uppgick andelsförlusten till medan exportutvecklingen på övriga marknader var fortsatt mycket gynnsam. Den negativa andelsutvecklingen på OECD-marknaden kan förklaras av de relativprishöjningar som följde på kronförstärkningen och . Mätt som årsgenomsnitt steg de svenska relativpriserna med sammanlagt vilket rimligtvis borde leda till betydande andelsförluster. Effekterna av prishöjningen motverkades emellertid delvis av svensk exportindustris gynnsamma produktinrikning med en kraftigt expanderande elektroindustri (inkl. teleproduktindustrin). Inom elektroindustrin är efterfrågetillväxten inom vissa segment mycket hög. Andelen elektrovaror i den totala svenska exporten steg från till . En stor del av denna exportökning har skett på de asiatiska marknaderna där andelarna har ökat kraftigt . I denna region väntas den gynnsamma utvecklingen hålla i sig också vilket innebär att exportutvecklingen blir fortsatt mycket stark på marknaderna utanför OECD-området. antas att en fortsatt expansion i större utsträckning ske genom produktion på plats, snarare än genom export från . De internationella priserna på industriprodukter antas öka i mycket liten omfattning . Svensk industris goda lönsamhet i utgångsläget och ett relativt lågt kapacitetsutnyttjande bedöms innebära att exportföretagen uppvisar ett mycket återhållsamt prisbeteende såväl 1997 som 1998 och därmed strävar efter att bibehålla marknadsandelarna. antas kronan försvagas mätt som årsgenomsnitt för att 1998 åter stärkas något. Mätt i svensk valuta bedöms exportföretagen höja priserna på bearbetade varor med , vilket implicerar en lika stor sänkning av relativpriset. Som ett resultat av kvardöjande effekter av de mycket kraftiga relativprishöjningarna åren bedöms dock ändå svensk exportindustri förlora andelar på OECD- marknaden med . Den negativa utvecklingen inom motverkas dock av exportframgångarna inom övriga regioner varvid andelarna på världsmarknaden antas bli oförändrade. TABELL 4.1 EXPORT OCH IMPORT AV VAROR MILJARDER KR PROCENTUELL VOLYMUTVECKLING PROCENTUELL PRISUTVECKLING 1996 1996 1997 1998 1996 1997 1998 Varuexport Bearbetade varor 490,0 6,3 7,1 6,7 -5,7 0,9 1,3 Fartyg 2,7 -15,5 5,0 0,0 0,1 0,5 0,0 Petroleumprodukter 12,0 6,8 5,0 2,5 5,3 5,4 3,4 Övriga råvaror 60,9 4,0 3,4 2,2 -11,7 4,8 1,5 Summa export 565,7 5,9 6,6 6,1 -6,2 1,4 1,3 Varuimport Bearbetade varor 356,3 0,8 6,0 6,0 -6,0 1,2 1,5 Fartyg 4,2 7,5 7,5 26,3 -0,3 -2,2 -0,2 Råolja 17,3 1,7 4,5 2,6 12,2 8,1 -7,1 Petroleumprodukter 17,0 31,0 -8,5 1,7 -0,6 8,6 -5,3 Övriga råvaror 49,8 5,4 1,9 2,3 -13,0 1,8 -1,8 Summa varuimport 444,7 2,3 4,9 5,5 -6,1 1,8 0,5 Anm.: Varuexporten är i tabellen redovisad enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: , och . med höga ökningstal steg importen av varor med måttliga . Den dämpade importen förklaras framför allt av en avmattning i den inhemska efterfrågan. Den privata konsumtionen tilltog visserligen och en viss investeringstillväxt noterades, men lageravvecklingen inom industrin och handeln sänkte efterfrågan markant. Efter en oönskad lageruppbyggnad av framför allt industrins insatsvaror påbörjades en avveckling av dessa lager i stället för att nya varor köptes in. Även den inhemska handeln justerade ned sina lagerstockar efter den lageruppbyggnad som skedde . Därtill skall läggas att exportens sammansättning försköts i riktning mot mindre importberoende produktion. Exportökningen förklaras nämligen till stora delar av framgångarna för den svenska elektroindustrin. Denna bransch torde ha en lägre andel utländska insatsvaror än annan industriproduktion, t.ex. fordonsindustrin, vilket skulle kunna vara ytterligare en förklaring till den låga importen. Effekterna av exportens sammansättning väntas fortsätta inledningsvis men avtar i takt med att uppgången i industriproduktionen breddas. Justeringen av lagren avslutas , och en ökad privat konsumtion tillsammans med en stigande industriproduktion medför ökad import av varor . Även om den totala investeringstillväxten mattas betydligt beräknas ändå en fortsatt uppgång i maskininvesteringarna bidra till en stigande efterfrågan av utländska varor. Totalt väntas varuimporten öka och 1998. Nettoexporten av varor, dvs. export minus import, har bidragit till BNP-tillväxten i betydande omfattning. I genomsnitt har det årliga bidraget uppgått till . Orsaken är den låga inhemska efterfrågan samt svensk exportindustris gynnsamma konkurrensläge. Effekten avtar gradvis när ökningtakten för varuimporten åter tilltar i samband med att den inhemska efterfrågan återhämtar sig. Genom att exporten nu är så mycket större än importen medför samma ökningstal för dessa delar att nettoexporten ändå ger ett positivt bidrag till BNP. minskar nettoexportens bidrag till BNP- ökningen till för att 1998 uppgå till drygt 1/. 4.2 Bytesbalansen Under lågkonjunkturen uppvisade bytesbalansen mycket stora underskott. har underskotten vänts till ett växande överskott. Därigenom kan också den totala nettoskulden till utlandet, som vid utgången av uppgick till , börja amorteras ned. Bytesbalansen som andel av BNP steg till främst genom en stark förbättring av handelsbalansen. Varuexporten har under en följd av år ökat snabbare än importen vilket är förklaringen till de stora överskotten. ökar överskottet i bytesbalansen ytterligare och beräknas uppgå till och till 1998, motsvarande av BNP. Även i ett medelfristigt perspektiv beräknas bytebalansen motsvara av BNP. Det finns ett antal faktorer som kan motivera överskott av denna storlek i bytesbalansen. En sådan faktor är den höga nettoskulden gentemot utlandet. För att minska riskerna för allvarliga obalanser vid en lågkonjunktur är det önskvärt att landets nettoskuld gentemot utlandet ligger på en betydligt lägre nivå än . En annan faktor är åldersstruktur som i ett längre perspektiv kommer att kräva att landet har byggt upp en tillräckligt stor nettoförmörmögenhet som kan klara av resursförbrukningen, då en större andel av befolkningen är pensionärer TABELL 4.2 BYTESBALANSEN Miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 Varuexport 564,4 561,1 606,7 652, 4 Varuimport 458,8 441,0 470,8 499, 4 Korrigeringspost 0,4 -0,1 Handelsbalans 106,0 120,0 135,9 152, 9 Sjöfartsnetto 10,1 10,6 11,4 12,3 Övriga transporter -0,8 -0,9 -1,5 -1,7 Resevaluta -14,1 -17,4 -20,6 - 23,8 Övriga tjänster 1,3 2,4 1,6 0,8 Tjänstebalans -3,4 -5,3 -9,1 - 12,4 Löner -1,2 -1,5 -1,5 -1,6 Avkastning på kapital -45,0 -54,1 -44,4 - 39,9 därav räntenetto -64,3 -64,1 -56,6 - 53,1 direktinvesteringar 22,0 17,0 19,5 20,9 portföljaktier -2,7 -6,9 -7,3 -7,7 Övriga transfereringar -21,1 -17,6 -19,4 - 22,0 Bytesbalansen 35,3 41,5 61,4 77,0 Andel av BNP 2,1 2,5 3,5 4,2 Anm.: Bytesbalansen är enligt definition. Källor: , och . Den viktigaste förklaringen till försämringen av tjänstenettot är att det svenska resandet utomlands steg . En del av den kraftiga försämringen i resevalutanettot beror dock på en kraftig ökning av gränshandeln samt direktimporten av bilar som registreras som utflöde av resevaluta. Dessa faktorer beräknas dock öka i mindre omfattning , bl.a. till följd av sänkt alkoholskatt på öl och sjunkande bilpriser på den svenska marknaden. Kronförstärkningen har emellertid gjort det relativt sett billigare att semestra utomlands och dyrare att semestra i . I kombination med en allmän uppgång av hushållens efterfrågan innebär detta att en viss försvagning i resevalutanettot kan förväntas . De övriga posterna i tjänstebalansen försämras marginellt på grund av det sämre konkurrensläge som uppstått efter apprecieringen av kronan . Sammantaget försämras tjänstebalansen med 7 miljarder . Kapitalavkastningsnettot förbättras i snabb takt . Bytesbalansöverskotten medför att nettoskulden till utlandet minskar som den internationella räntenedgången samt apprecieringen av kronan medför lägre räntebetalningar. Konjunkturavmattningen innebar att avkastningen på investeringar föll såväl i som internationellt. Resultatet blev att överskottet i avkastningen på direktinvesteringar minskade, eftersom de svenska tillgångarna utomlands överstiger de utländska i . och förutses en svagt stigande lönsamhet både i och utomlands varvid nettot av avkastningen på direkta investeringar ökar marginellt. Utdelningar på portföljaktier till utlandet steg kraftigt . Det sammanhänger med att svenska företag har valt att dela ut en större del av vinsten . Eftersom det utländska innehavet av portföljaktier är betydligt större än det svenska innehavet av utländska aktier medför en ändrad utdelningspolicy en försämrad nettoavkastning. antas en oförändrad utdelningspolicy och därmed ett oförändrat netto. EU-medlemskapets nettobelastning på bytesbalansen blev . Belastningen på bytesbalansen ökar när infasningsavdraget successivt reduceras. Nettobelastningen beräknas uppgå till 1997 och till 1998. 5 NÄRINGSLIVETS PRODUKTION med en årlig produktionstillväxt på dämpades tillväxttakten i näringslivet till . Avmattningen i industrikonjunkturen och under inledningen av 1996 innebar också att produktionsökningen i de industrirelaterade tjänstesektorerna begränsades, som expansionen i de hemmamarknadsinriktade delarna av näringslivet var måttlig. TABELL 5.1 NÄRINGSLIVETS PRODUKTION Procentuell volymförändring 1995 1996 1997 1998 Jordbruk, fiske och skogsbruk 7,7 -3,7 2,5 2,3 Industri 9,8 2,1 4,8 4,3 El, gas, värme och vattenverk 1,9 0,2 3,3 0,0 Byggnadsindustri -2,4 2,1 -0,9 4,7 Näringslivets tjänster 3,7 1,8 2,1 2,1 Summa näringsliv 5,0 1,7 2,7 2,9 Källor: , och En förstärkning av det europeiska konjunkturläget beräknas ge en exportledd uppgång i näringslivet under innevarande år. Investeringsvaruindustrin gynnas av den goda investeringskonjunkturen i som den fortsatt starka produktionsutvecklingen inom telekommunikationsektorn väntas bidra till att sektorn växer snabbare än . Produktionen inom basindustrin vänder också uppåt. Tudelningen mellan en expanderande exportsektor och en dämpad hemmamarknadssektor avtar successivt genom att uppgången i den privata konsumtionen beräknas stimulera de konsumtionsinriktade delarna av tjänstesektorn. Den starkaste tillväxten inom tjänstesektorn väntas dock komma i företag som huvudsakligen producerar tjänster för industrin såsom uppdragsverksamhet och åkerier. beräknas exportens bidrag till tillväxten minska vilket innebär att en större del av den förutsedda produktionstillväxten istället kommer inom den hemmamarknadsorienterade delen av industrin samt i de konsumtionsorienterade delarna av tjänstesektorn. Räntefallet och ett högre resursutnyttjande inom näringlivet förutses leda till ett kraftigt uppsving i byggnadsindustrin . Sammantaget beräknas produktionen i näringslivet öka med och 5.1 Industrin Industriproduktionen föll . Avmattningen märktes tydligast i den cykliska basindustrin där betydande ökningar av färdigvarulagren tvingade fram produktionsnedskärningar. En viss förstärkning i det europeiska konjunkturläget samt ett lageromslag inom basindustrin innebar emellertid att industrikonjunkturen tog fart mot slutet av . Produktionen steg med fjärde kvartalet jämfört med kvartalet innan. ökade industriproduktionen därmed . Uppgången var främst begränsad till elektroindustrin där produktionen inom teleproduktindustrin steg med . och förutses en gradvis stigande efterfrågan på investeringsvaror i tack vare ett ökat resursutnyttjande och låga räntor. Detta gynnar den svenska verkstadsindustrin som i hög grad är specialiserad på investeringsvaror. beräknas också den fortsatt starka produktionsutvecklingen inom telekommunikationssektorn bidra till att investeringsvaruindustrin växer snabbare än . Genom att lageranpassningprocessen inom basindutrin är över förväntas även produktionen inom denna sektor växa kraftigt . Industrins orderingång steg oväntat kraftigt i början på 1997 vilket indikerar att konjunkturen är på väg upp. Tudelningen mellan en stark exportsektor och en svag hemmamarknadsindustri verkar emellertid bestå ännu . Denna bild bekräftas också av månadsbarometer som visar på en kraftigt stigande orderingång på exportmarknaden för samtliga större industrisektorer medan orderflödet på hemmamarknaden ligger kvar på oförändrad nivå. och framförallt väntas dock produktionen stiga snabbare i den inhemskt orienterade industrin i samband med att den inhemska investeringskonjunkturen åter vänder uppåt. Ökningstakten i exportindustrin avtar däremot något när de kraftiga relativprishöjningarna beräknas slå igenom i form av vissa marknadsandelsförluster. Sammantaget beräknas industriproduktionen stiga med och med . Industrins faktiska kapacitetsutnyttjande ökade något och uppgick därmed till vilket var lägre än utnyttjandegraden vid förra konjunkturtoppen . Kapitalstocken beräknas växa med . Mot bakgrund av den måttliga produktionsökningen bedöms därför kapacitetsutnyttjandet sjunka något under loppet av innevarande år för att sedan gradvis öka något. väntas det relativt låga resursutnyttjandet bidra till ett svagt pristryck. TABELL 5.2 NYCKELTAL FÖR INDUSTRIN Procentuell förändring 1995 1996 1997 1998 Industriproduktion 9,8 2,1 4,8 4,3 Lönekostnad 5,6 7,8 5,1 4,0 Produktivitet 5,1 2,2 5,5 3,0 Enhetsarbetskostnad, (ULC) 0,5 5,5 -0,4 1,0 14 ULC 1,0 1,5 1,1 0,9 14 ULC, -7,7 3,4 0,1 Relativ ULC, 2,1 14,3 -3,7 0,9 Vinstmarginal, förändring 1,3 -2,3 0,3 0,4 Bruttoöverskottsandel1 40,1 34,1 35,2 36,4 1 Bruttoöverskottsandel avser andelen av förädlingsvärdet till faktorpris. Anm.: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs. Arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med konkurrensvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både export och hemmaproduktion på exportmarknaden. Konkurrensen gentemot länderna utanför OECD-området är inte inkluderad. Källor: , och . Svensk industris gynnsamma konkurrensläge försvagades avsevärt 1996. Lönekostnaderna steg betydligt mer än i omvärlden som produktivitetstillväxten avtog. I kombination med apprecieringen av kronan innebar det att industrins relativa enhetsarbetskostnad, räknat i gemensam valuta, steg med jämfört med 14 viktigaste konkurrentländer. Med ett sämre relativt kostnadsläge tilltar omvandlingstrycket vilket leder till ett större rationaliseringsbehov och därmed högre produktivitet. Den högre produktiviteten är också resultatet av att en betydande del av expansionen sker i de högproduktiva delarna av industrin såsom basindustri och elektroindustrin. Produktiviten beräknas öka med hela 51/enbart och . Löneökningarna såväl som förutses vara högre än i omvärlden men utvecklas produktiviteten mer gynnsamt i . Därmed beräknas industrins relativa kostnadsläge åter förbättras och torde ur ett internationellt perspektiv vara förhållandevis fördelaktigt. Den snabba produktivitetsutvecklingen och 1998 motverkar en större sysselsättningsökning i industrin. Trots att produktionen stiger med resulterar det i endast 3 000 fler sysselsatta. lönsamhet, mätt som driftsöverskottet brutto som andel av förädlingsvärdet, sjönk från extremt höga år . Konjunkturavmattningen har medfört en stark priskonkurrens såväl i som utomlands. På basindustrins produkter har priserna till och med fallit rejält. Mätt i årstakt bröts dock prisnedgången på såväl export - som hemmamarknaden. Trots mycket låga internationella prisökningar beräknas insatsvarukostnaden öka med . Det kan förklaras av krondeprecieringen som höjer importpriserna. Arbetskraftskostnaden stiger med men ökningen av de rörliga kostnaderna begränsas ändå till till följd av den mycket fördelaktiga produktivitetsutvecklingen. Prisprognosen förutsätter ett fortsatt återhållsamt prisbeteende hos exportföretagen. Detta stöds av februaribarometer där det framgår att exportföretagen planerar för mycket måttliga prisökningar. Produktpriserna beräknas sammanvägt öka med . Lönsamheten beräknas således stiga svagt . väntas den starkare internationella konjunkturen leda till en högre internationell prisökningstakt. Till följd av överkapacitet inom de flesta sektorer antas dock prishöjningarna i ett historiskt perspektiv bli begränsade. I den cykliska basindustrin väntas däremot vinstmarginalerna åter stiga. Den pågående kapacitetsutbyggnaden i svensk exportindustri bedöms leda till ett dämpat prisbeteende i övriga exportindustrin och därmed oförändrade marginaler . En viss tillväxt i den inhemska efterfrågan beräknas innebära att de mer pressade hemmamarknadsföretagen förbättrar sin vinstsituation något. För industrin som helhet beräknas därmed vinstandelen stiga till 1998 vilket är en lönsamhet på god europeisk nivå. 5.2 Byggnadsverksamheten Byggsektorns produktion steg efter att ha fallit med . Stabiliseringen var delvis resultatet av omfattande statliga stimulansåtgärder riktade mot bostadssektorn men också av det kraftigt ökande byggandet av industrilokaler samt en viss uppgång för övrigt husbyggande. Miljarder kr Löpande priser Årlig procentuell förändring 1996 1995 1996 1997 1998 Byggnadsinvesterin gar 114, 9 -3,6 2,8 -3,2 7,4 Näringslivet 58,9 13,1 3,7 1,9 5,8 Myndigheter 25,7 -1,5 - 10,5 -3,9 4,3 Bostäder 30,3 - 28,8 14,7 - 12,3 13, 7 Reparationer och underhåll 81,0 -1,2 1,1 2,8 0,8 Totalt 195, 9 -2,7 2,1 -0,9 4,7 Källor: , och Byggvolymen beräknas falla tillbaka något för att sedan stiga kraftigt . Sysselsättningsökningen i byggsektorn begränsas dock till 2 000 fler årsarbeten 1998 jämfört med . De temporära investeringsbidragen förefaller ha lett till en tidigareläggning av påbörjandet av bostäder 1996 till början på . Det medför att bostadsinvesteringarna tillfälligt sjunker trots att de fundamentala faktorerna talar för att en stabil uppgångsfas är nära förestående. Räntorna har sjunkit, vakansgraden har stabiliserats och en viss prisuppgång på bostäder har inletts. Regionalt har också vissa bristsituationer redan uppstått. Inom storstadsområdena ligger marknadsvärdet över nyproduktionskostnaden vilket gör det lönsamt att bygga nytt. Låga realräntor samt en gradvist förbättrad arbetsmarknad bör öka efterfrågan på nya bostäder . beräknas också låga räntor och ökad privat konsumtion medföra en viss uppgång av byggandet av kommersiella lokaler och kontorslokaler. Till följd av förseningar och inskränkningar av vissa av de stora infrastrukturprojekten beräknas myndigheternas bygg- investeringar bli betydligt lägre än vad som tidigare angivits.