prop · GK03120 · 1997-01-01 00:00:00 — Utredningen har kommit med ett delbetänkande - Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funktions- hinder (SOU 1996:167). I betänkandet föreslås bl.a. preciseringar av målgruppen vid de riksrekryterande gymnasieskolorna för döva och hörselskadade och de riksrekryterande gymnasieskolorna för svårt rörelsehindrade. I betänkandet lämnas också förslag rörande antagning, behörighetskrav och ansvarsfördelning. Betänkandet har remissbehandlats. Uppdraget skall slutredovisas . En bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av kommitténs samlade förslag skall då redovisas. Utbildningen i specialskolan har som övergripande mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Någon tillsyn av specialskolorna eller utvärdering av utbildningen har emellertid inte gjorts. Enligt regeringens uppfattning behövs mer kunskap om hur undervisningen fungerar i specialskolorna och hur eleverna lyckas att nå upp till läroplanens mål. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med i skolan () utvärdera utbildningen vid de statliga specialskolorna. I den ovan nämnda uppdrag ingår att undersöka om ansvaret för specialskolorna helt kan överföras till kommunerna eller om staten även i fortsättningen bör vara huvudman. Antalet elever i särskolan har ökat successivt . Variationen mellan länen är stora. har genomfört tillsyn i tre kommuner med särskilt stora elevökningar. Av tillsynsbesluten framgår att inga elever utanför särskolans personkrets tagits emot i särskolan, att beslut om mottagandet baserats på tillräckliga utredningar, att utredarkompetensen varit god samt att beslut om intagning föregåtts av samråd med elevens vårdnadshavare. Elevökningen kan förklaras av att kommunaliseringen av särskolan inneburit att den kommit närmare kommuninvånarna, att föräldrar har fått en mer positiv syn på särskolan och dess verksamhet samt att stödet till elever med särskilda behov har minskat i . har i uppdrag att följa upp och utvärdera konsekvenserna av en kommunalisering av särskolan. I uppdraget ingår också att följa elevutvecklingen i särskolan. skall redovisa sitt uppdrag . En av skolans viktigaste uppgifter är att lära alla barn läsa och skriva. De elever som har svårigheter i arbetet skall ha särskilt stöd, vilket också fastslagits i skollagen. Stödet till elever som behöver särskild hjälp är därför ett område som måste ges hög prioritet. Debatten om läs- och skrivsvårigheter har varit omfattande . Det har också visat sig att det finns brister i skolan vad gäller att ge elever med dessa svårigheter den hjälp de behöver. Exempelvis konstaterade i en undersökning 1994 att det var möjligt att genomgå en lärarutbildning utan att få läsa om dyslexi eller DAMP. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en utredning med uppgift att förebygga läs- och skrivsvårigheter (dir. 1996:60). Kommitténs uppgift är att redovisa viktiga utgångspunkter för arbetet i skolan med att stödja elever med stora läs- och skrivsvårigheter samt ta fram förslag till åtgärder. I uppdraget ingår även att analysera lärarutbildningens möjligheter att ge de blivande pedagogerna beredskap att upptäcka och stödja elever med läs- och skrivsvårigheter. Utredningen skall också lämna förslag till lämpliga åtgärder för lärares kompetensutveckling. Uppdraget skall vara slutfört . 10 Arbetsmarknad och arbetsliv ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |En undersökning visar att nästan varannan person med| |funktionshinder i åldern är utan arbete. | | De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för| |arbetshandikappade har stor betydelse. En översyn har| |gjorts av stödformerna anställning med lönebidrag,| |skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare och arbete| |inom . ekonomiska| |vårproposition har regeringen lagt fram förslag som| |bl.a. syftar till att förhindra uppsägningar av| |anställda med lönebidrag inom allmännyttiga organisa-| |tioner och som innebär en långsiktig lösning av frågan.| | Villkoren för funktionshindrade kvinnor och män på| |arbetsmarknaden bör belysas bättre. | | Regeringen har tillkallat en särskild utredare med| |uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning bör| |vara utformad som förbjuder diskriminering i| |arbetslivet av personer med funktionshinder. På initiativ av har undersökt funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Undersökningen visar att nästan varannan funktionshindrad () i åldern är utan arbete. För hela befolkningen är motsvarande siffra . Till de mest utsatta hör personer med psykisk funktionsnedsättning, vilka har en sysselsättningsgrad på . Undersökningen visar också att funktionshindrade har betydligt sämre utbildning än befolkningen i övrigt. Nästan varannan person med funktionshinder har inte av sin arbetsgivare fått behövlig hjälp med arbetshjälpmedel eller anpssning av arbetsplatsen. De arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är avsedda enbart för arbets- handikappade sökande syftar till att tillförsäkra dem samma rätt och möjlighet att delta i arbetslivet som icke arbetshandikappade har. Dessa sökande har naturligtvis även samma möjligheter som andra att ta del av övriga 10.1 Arbetsmarknadsåtgärder för arbetshandikappade Det är angeläget att arbetsförmedlingar och också fortsättningsvis prioriterar sökande med arbetshandikapp och försöker tillgodose deras behov av vägledande och stödjande insatser. De arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är särskilt förbehållna arbetshandikappade sökande har stor betydelse för att dessa skall ha möjlighet att få en förankring på arbets- marknaden. Det gäller exempelvis anställning med lönebidrag eller inom , arbetshjälpmedel för funktionshindrade eller arbetsbiträde. Den stora betydelse som de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har för sökande med funktionshinder utgör bakgrunden till regeringens beslut om en översyn av stödformerna anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () och arbete inom . Den särskilde utredare (1996:02) som fått uppdraget att genomföra översynen har lämnat ett delbetänkande Aktivt lönebidrag - ett effektivare stöd för arbetshandikappade (SOU 1997:5). Delbetänkandet har remissbehandlats. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) lagt fram förslag, som bl.a. syftar till att förhindra uppsägningar av anställda med lönebidrag inom allmännyttiga organisationer och innebära en långsiktig lösning av frågan. I det följande beskrivs förslagen i propositionen kortfattat. Lönebidragen är en särskild åtgärd för arbetshandikappade som syftar till att fler personer med arbetshandikapp skall få anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Lönebidraget skall också i fortsättningen vara flexibelt och bestämmas med hänsyn till den enskildes arbetsförmåga och funktionsnedsättning. En allmännyttig organisation kan under vissa villkor beviljas bidrag av den bidragsgrundande lönesumman vid nyanställning av en arbetshandikappad sökande eller i samband med beslut om förlängning av lönebidraget. Individuella och målinriktade handlingsplaner bör utformas i syfte att utveckla den rehabiliterande inriktningen i lönebidragssystemet samt för att öka samarbetet mellan den anställde, arbetsgivaren och arbetsförmedlingen eller . AMS får i uppdrag att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsatser för att förbättra den lokala hanteringen av lönebidragen. gäller bl.a. att bidragsnivåer vid förlängning av beslut om lönebidrag inte får överstiga av lönekostnaden. Det har medfört att särskilt de allmännyttiga organisationerna har haft svårt att bära de kostnadsökningar som beslut om sänkta lönebidragsnivåer fört med sig. Undantag har gjorts för vissa grupper med omfattande handikapp. har också antagit arbetsmarknadsutskottets betänkande (1995/96:AU15), i syfte att förhindra uppsägningar av anställda med lönebidrag inom allmännyttiga organisationer. Regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen innebär bl.a. att en långsiktig lösning skapas för stödformen anställning med lönebidrag. Målsättningen är att tidigare beslut om en lägre lönebidragsnivå så långt det är möjligt skall kunna genomföras på ett sådant sätt som begränsar riskerna för att arbetshandikappade anställda förlorar arbetet. Särskilda villkor kommer bl.a. att ställas för att allmännyttiga organisationer skall kunna särbehandlas och kunna komma i fråga för en bidragsnivå som överstiger av den bidragsgrundande lönekostnaden. Syftet med regeringens förslag är att () inom ramen för befintliga medel som disponeras för ändamålet, skall agera på ett sådant sätt att lönebidragets nivå faktiskt svarar mot graden av nedsättning av arbetshandikappade personers arbetsförmåga. Den genomsnittliga bidragsnivån som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer föreslås få uppgå till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden. Funktionshindrade kvinnor och män Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden är ett av de viktigaste politiska mål som uppställts av regering och riksdag. Handikappfrågor ur ett jämställdhetsperspektiv är emellertid ett relativt nytt begrepp i arbetslivssammanhang och därför är informationen om funktionshindrade kvinnors och mäns yrkesarbete bristfällig. I utredningen lönebidrag (SOU 1997:5) konstateras att AMS statistik under slutet av visar att en högre andel kvinnor än män med arbetshandikapp var registrerade som deltidsarbetslösa eller hade en tillfällig anställning. I Handikappolitiska Utredningsinstitutets levnads- villkorsundersökning 1996 och i slutrapporten för unga med funktionshinder framkommer också att kvinnorna i övervägande fler fall än män har en deltidsanställning. I den sistnämnda rapporten uppger fler kvinnor än män att skälen till deltidsarbetet är att de själva står för barntillsynen eller att de utnyttjar föräldraledigheten. När det gäller arbetshjälpmedel konstateras i utredningen lönebidrag att AMS inte har någon tillgänglig statistik över hur bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsplatsanpassningar är fördelade mellan kvinnor och män, men sannolikt är det vanligare att män får avancerade hjälpmedel. Utredningen konstaterar också att fler män än kvinnor finns inskrivna inom arbetsmarknadsinstituten (). Det är regeringens uppfattning att statistikredovisningen bör förbättras för att ge en bättre belysning av villkoren för funktionshindrade kvinnor och män på arbetsmarknaden. Fortsatta satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete bör göras för att arbetshandikappade kvinnors och mäns situation skall synliggöras. Det är angeläget att funktionshindrade kvinnor får del av resurser i större utsträckning än vad som sker . När det gäller lönebidragen konstateras i utredningen lönebidrag att andelen kvinnor anställda med lönebidrag är störst vid statliga myndigheter, allmännyttiga organisationer och kommuner. Detta speglar den könsfördelning som förekommer på arbetsmarknaden i stort. Det förefaller också som om kvinnor med funktionshinder stannar på samma arbetsplats än män med funktionshinder. Stora skillnader förekommer mellan kvinnor och män när det gäller den genomsnittliga bidragsgrundande lönekostnaden. Den bidragsgrundande lönekostnaden för män med arbetshandikapp är i allmänhet påtagligt högre än för kvinnor, vilket bl.a. beror på att kvinnor oftare än män arbetar deltid. Regeringen anser att det är viktigt att noga följa utvecklingen av eventuella löneskillnader mellan män och kvinnor som är anställda med lönebidrag. Även här behövs det fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare är ett av staten helägt bolag som har till uppgift att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. Verksamheten styrs genom ett avtal mellan ägaren staten och . Enligt avtalet skall erbjuda en viss minsta sysselsättningsvolym och medverka till att av de arbetshandikappade anställda lämnar för arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare skall av nyrekryteringen avse de prioriterade grupperna utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och personer med mer än ett funktionshinder. I den nämnde särskilde utredarens uppdrag (A1996:02) ingår också att se över verksamhet. Utredarens förslag i denna del -"Samhall-en arbetsmarknadspolitisk åtgärd" (SOU 1997:64) - lämnades till regeringen . Utredaren understryker uppgift att utveckla och stärka de anställda så att de i så stor utsträckning som möjligt skall kunna ta steget över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Inom ramen för ansvarsområdet har satsningar gjorts på försöksverksamhet med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet () och verksamheten Unga Handikappade. Den särskilde utredaren (1996:02) har i utredningen lönebidrag (SOU 1997:5) redogjort för de uppnådda erfarenheterna från verksamheterna. motsvarar det som internationellt benämns Supported Employment och är en försöksverksamhet som innebär att den funktionshindrade under sin första tid på arbetsplatsen får stöd av en stödperson, en s.k. "job coach". Modellen är ursprungligen amerikansk. AMS har utvecklat den till en modell för introduktions- och uppföljningsinsatser anpassade till svenska förhållanden på arbetsmarknaden. Det är regeringens uppfattning att det krävs en ytterligare utveckling av SIUS-verksamheten innan modellen kan upphöra att vara försöksverk- samhet och etableras som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, varför försöksverk- samheten förlängts t.o.m. utgången av . Regeringen har regleringsbrev gett AMS i uppdrag att återkomma med ett klargörande när det gäller organisationsformerna, arbetsgivaransvaret samt att tydligare avgränsa SIUS-verksamhetens mål och inriktning. fick /87 ett regeringsuppdrag att bedriva en bred försöksverksamhet som syftade till att försäkringskassorna skulle söka upp ungdomar med förtidspension eller sjukbidrag och erbjuda stöd av arbetsförmedlingen /. Uppdraget utvidgades senare med en förebyggande verksamhet för skolungdomar med funktionshinder. Verksamheten med de särskilda insatserna för unga handikappade ingår /91 som en del av den reguljära verksamheten vid arbetsförmedlingar och . Genom det omfattande Tuffa projektet (Teknikupphandling för Funktionshindrade i Arbetslivet) som AMS bedrev , har särskilda arbetsplatser med olika former av datorstöd kunnat inrättas. AMS disponerar en del av medlen till arbetshjälpmedel för att kunna stödja teknikutveckling. Dessutom får högst användas för särskild expertmedverkan i sådana ärenden. Datorbaserade hjälpmedel har stor betydelse för att många personer med arbetshandikapp skall kunna arbeta. Mer än 2 300 arbetsplatser för personer med funktionshinder har skapats och tillkommer nya arbetsmöjligheter. 10.2 Förbud mot diskriminering i arbetslivet Personer med funktionshinder möter svårigheter på arbetsmarknaden också när konjunkturerna är goda och efterfrågan på arbetskraft stor. Strukturomvandling inom såväl näringslivet som den offentliga sektorn ställer ökade krav på omställning och flexibilitet hos arbetskraften. Det finns en risk för att arbetsgivarna mer ser till funktionshindret än till de faktiska kvalifikationerna som funktionshindrade personer har. När arbetslösheten ökar blir personer med funktionshinder ännu mer utsatta. Det gäller i särskilt hög grad men även funktionshindrade kvinnor, som ofta är missgynnade i dubbel be- märkelse. Det saknas lagstadgat skydd mot diskriminering av personer med funktionshinder vid anställning på den privata arbetsmarknaden. Personer med funktionshinder riskerar således att bli förbigångna som arbetssökande utan att få sina kvalifikationer och förutsättningar för arbetet sakligt bedömnda. Frågan om på vilket sätt arbetsmarknaden skall kunna bli mer tillgänglig för personer med funktionshinder har tagits upp i flera olika sammanhang. handikapputredning föreslog bl.a. en lagstiftning om arbetslivets tillgänglighet för människor med funktionshinder, med bl.a. förbud mot diskriminering av funktionshindrade. Därefter har ytterligare ett förslag (Ds 1996:56) till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder lagts fram av en arbetsgrupp inom . De förslag som lagts fram har mött kritik i olika avseenden. Det har bl.a. efterlysts en mer samlad lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet eftersom också andra grupper än personer med funktionshinder bör skyddas. I flera sammanhang har också behovet av en samordning av olika diskrimineringslagstiftningar tagits upp eftersom de tillämpningsproblem som kan uppstå när flera olika diskrimineringsförbud är tillämpliga inte är tillräckligt belysta. Ju fler förbudsregler som införs avseende olika grupper desto större blir risken för att det uppstår problem vid tillämpningen. Enligt regeringens uppfattning finns det flera faktorer som talar för att en lagstiftning som förbjuder diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder skulle stärka funktionshindrades ställning. Mot den bakgrunden och med hänsyn till hur frågan har behandlats har regeringen tillkallat en särskild utredare ( 1997:8) med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör vara utformad. Regeringen återkommer med en samlad bedömning av frågan då utredaren lämnat sitt förslag och när detta har remissbehandlats. 11 Tillgång till kultur och information ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |Arbetet med att öka funktionshindrade personers| |tillgång till kultur och information bör fortsätta. | | Regeringen har gett i uppdrag att| |utarbeta ett handlingsprogram för att främja| |funktionshindrade personers möjligheter att delta i| | | |kulturlivet. De statliga insatserna för funktionshindrade på kulturområdet har främst varit stöd till produktion av anpassad litteratur, nyhetsinformation och kultur. Inom den statliga kulturbudgeten avsätts ca för sådana ändamål. Medlen är avsedda för Talboks- och (TPB), Stiftelsen lättläst nyhetsinformation och litteratur, dövas riksförbunds medieverksamhet - Dövas TV samt till radio- och kassettidningar genom . Inom ramen för TPB:s verksamhet har utvecklingen av punktskriften, forskningen kring bilder för synskadade och användningen av digital teknik i produktion och kommunikation väckt stort internationellt intresse. TPB har bl.a. utvecklat en prototyp till en digital talbok, (). Den digitala talboken innebär att utbudet och kvaliteten av litteratur förbättras avsevärt framförallt för synskadade personer. Synskadade högskolestuderande kan t.ex. härigenom få sin kurslitteratur mer tillgänglig på grund av bättre sökmetoder. Den analoga kassetten kommer troligen att försvinna . TPB och andra blindbibliotek i världen förbereder sig för ett teknikbyte. Förutsatt att biblioteken kan enas om ett nytt gemensamt digitalt talbokssystem för framtiden, planerar TPB - 1999 att påbörja nyproduktion av digitala talböcker inom oförändrade budgetramar samt överföra de gamla analoga masterbanden till digitala original. Till en början kommer mediet att vara en skiva. kan andra distributionskanaler användas i takt med att den digitala tekniken utvecklas och får spridning. Verksamheten med radio- och kassettidningar eller s.k. taltidningar på dagspressområdet har varit under uppbyggnad . gavs sammanlagt 80 dagstidningar ut som taltidningar. Radiosända analoga tidningar som tas emot med särskilda mottagare är den dominerande formen av taltidningar. Utvecklingsverksamhet pågår för att förbättra tekniken för digitala taltidningar. Det gäller bl.a. förbättringar av talsyntesen och former för sökning och interaktivitet. En förstudie genomförs om möjligheterna att utveckla ett nytt digitalt taltidningssystem baserat på öppna standarder. Studien skall lämnas till . I sändningstillstånden för programbolagen , och regleras att programbolagen skall ta särskild hänsyn till olika grupper av funktionshindrade. Villkoren för dessa bolag att sända rikstäckande television och ljudradio har skärpts när det gäller ansvaret för att göra programmen tillgängliga för dessa grupper. För tillståndsperioden - 2001 anges att programbolagen är skyldiga att beakta funktionshindrade personers behov, att program skall produceras för speciella målgrupper samt att bolagen, genom att utnyttja befintlig och ny teknik, skall öka möjligheterna för funktionshindrade personer att ta del av programmen. I TV4 AB:s sändningstillstånd anges att TV4 skall göra stora under- hållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängliga för funktionshindrade i minst samma utsträckning som . Verksamheten skall - 2001 utökas i den mån nya tekniska förutsättningar gör detta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader. Regeringens anser att arbetet med att öka funktionshindrade personers tillgång till kultur- och informationsutbudet bör fortsätta. Viktiga delar av kulturlivet bedrivs i institutionella former. Institutionernas insatser för funktionshindrade personer varierar dock och är verksamheten vid många kulturinstitutioner inte tillgänglig för personer med funktionshinder. Det gäller såväl anpassningen av själva verksamheten som det faktiska tillträdet till lokalerna. En samlad information om vad som görs för funktionshindrade inom kulturområdet och en samlad kunskap om vilka möjligheter som finns att öka tillgängligheten saknas. Regeringen uttalade därför i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik att en översyn inom området är nödvändig. Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åt att kartlägga dagens situation för funktionshindrade på kulturområdet. Kartläggningen skall, så långt det är möjligt, omfatta såväl myndigheter och institutioner som övriga organisationer med statligt verksamhetsstöd inom kulturområdet och avse handikappaspekter på utbud, tillgänglighet, möjligheter till aktivt deltagande och information. De faktorer som gör det svårt för funktionshindrade personer att delta i kulturlivet skall också identifieras och analyseras. Utifrån kartläggningen skall utarbeta ett handlingsprogram för att främja funk- tionshindrades deltagande i kulturlivet. I handlingsprogrammet skall mål på både kortare och presenteras och konkreta åtgärder föreslås. Arbetet kommer att bedrivas i nära samarbete med handikapporganisationer, kulturinstitutioner, studieförbund, folkhögskolor, folkrörelser och berörda myndigheter. skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . 12 Handikappfrågorna i ett internationellt perspektiv ------------------------------------------------------- |Sammanfattning | | | |har verkat aktivt såväl inom FN som genom det| |bilaterala utvecklingssamarbetet för att förbättra| |situationen för personer med funktionshinder. Detta| |arbete bör intensifieras och få fortsatt stöd. har länge varit aktivt och pådrivande inom FN i handikappfrågor och medverkat till att stärka FN:s handikappaktiviteter genom att ställa särskilda medel till förfogande i form av expertstöd och projektmedel. Det gäller t.ex. i samband med det internationella , antagandet av FN:s världsaktionsprogram för handikappade och i genomförandet av FN:s handikappårtionde . Dessa initiativ ledde till en markant ökning av åtgärder för att förbättra situationen för människor med funktionshinder runt om i världen, inte minst genom att starka handikapporganisationer upprättades på många håll. Som ett resultat av handikappårtiondet antogs för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet av medlemsländerna . Arbetet med genomförandet av standardreglerna övervakas av en särskild rapportör som utsetts av FN. Till sin hjälp har denne en expertpanel som består av tio ledamöter från olika delar av världen, vilka representerar internationella handikapporganisationer.