prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (utgiftsområde 10) Förslag till riksdagsbeslut 3 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1992:863) om lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, dels ändring i samma lag 4 2.2 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag 5 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 6 3.1 Inriktning för utgiftsområdet 6 3.2 Utgiftsområdets innehåll 6 3.3 Utgiftsutveckling 7 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 8 4.1 Allmänt 8 4.1.1 Resultatinformation 10 4.2 Anslag 11 A 1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. (inkl. närståendepenning och vissa yrkes- skadeersättningar m.m.) 11 - Lokal försöksverksamhet med finansiell sam- ordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård 16 - Lokal försöksverksamhet med finansiell sam- ordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst 17 A 2. Handikappersättningar 21 A 3. B. Socialförsäkringsadministrationen 25 5.1 Allmänt 25 5.1.1 Mål för socialförsäkringsadministrationen25 5.1.2 Fusk och systembrister 26 5.1.3 Utveckling av nytt pensionssystem 27 5.1.4 Översyn av socialförsäkringsadministrationen27 5.1.5 Resultatinformation 27 B 1. 28 B 2. Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, dels ändring i samma lag, 2. antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag, 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Sjukpenning och rehabilitering, m.m.ramanslag 16 359 370 A 2. Handikappersättningar ramanslag 978 700 A 3. Förtidspensioner ramanslag 13 389 000 ramanslag 726 634 B 2. Allmänna försäkringskassor ramanslag 4 379 578 Summa för utgiftsområdet 35 833 282 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, som gäller till utgången av år 19961, dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att 2 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 I en försöksverksamhet med finansiell samordning får sjukvårdshuvudmannen, i enlighet med överenskommelsen med , ansvar för att i ett försöksområde täcka kostnader för 1. sjukpenning och rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, och 2. sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. ------------------------------------------------------- Kostnader enligt första Kostnader enligt första stycket får avse förmåner förstycket får avse förmåner för tiden - tiden - . Detta . gäller dock inte om rätten Detta gäller dock inte om till förmånen har fastställtsrätten till förmånen har först efter utgången av fastställts först efter ut- . gången av . Denna lag träder i kraft . 1 Lagen senast förlängd 1995:516. 2 Senaste lydelse 1995:516. 2.2 Förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, som gäller till utgången av år 19981, dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att 11 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 §2 ------------------------------------------------------- Ledamöter och ersättare i Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen väljs för förbundsstyrelsen väljs räknat från och med räknat året efter året efter det, då val i hela riket det, då val i hela riket till kommunfullmäktige och till kommunfullmäktige och ägt ägt rum. Tjänstgöringstiden för rum. Tjänstgöringstiden för ledamot eller ersättare som ledamot eller ersättare som utses av den allmänna utses av den allmänna för- räknas docksäkringskassan räknas dock året året efter nämnda valår. efter nämnda valår. När val av ledamöter och ersättare till förbundsstyrelsen sker första gången, skall tjänstgöringstiden räknas från valets förrättande till den tidpunkt, då nästa tjänstgöringstid börjar enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . I fråga om ledamöter och ersättare i förbundsstyrelse vilka utsetts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Innan tjänstgöringstiden löper ut för sådana ledamöter och ersättare, valda allmänna val, skall de som har utsett dem förrätta fyllnadsval för tiden intill nästa tjänstgöringsperiod enligt 11 § första stycket i dess nya lydelse. 1 Lagen senast förlängd 1995:517. 2 Senaste lydelse 1995:517. Utgiftsområdets inriktning och innehåll 3.1 Inriktning för utgiftsområdet Den viktigaste förutsättningen för en god välfärdspolitik är statsfinanser i balans. Solidariskt finansierad välfärdspolitik förutsätter gemensamt ansvar och att alla görs delaktiga genom generella lösningar som ger rättigheter utifrån behov och inte betalningsförmåga. Ett bra välfärdssystem som omfattar alla är det bäst fungerande fördelningspolitiska instrumentet. Framförallt gynnas de som behöver stödet mest. För att tillgängliga resurser skall kunna användas på bästa sätt krävs samverkan och engagemang över myndighets- och organisationsgränser.En generell välfärdspolitik med stabila transfereringssystem vid såväl sjukdom, föräldraskap, arbetslöshet som ålderdom utgör en viktig del i den ekonomiska politiken. Samtliga socialförsäkringar och bidrag skall utformas så att de understödjer arbetslinjen och pressar tillbaka arbetslösheten. Detta är en förutsättning för den ekonomiska utvecklingen och finansieringen av ett utvecklat välfärdssystem. Det skall vara ett samband mellan inbetalda avgifter och utgående förmåner i socialförsäkringssystemen. Ersättningar skall upp till ett tak vara inkomstbortfallsanknutna. Fusk och missbruk skall beivras. Regeringen har till lagt förslag om en lag om statsbudget (prop. 1995/96:220). I propositionen föreslås en förändrad anslagsstruktur för statsbudgeten. Anslagstypen förslagsanslag avvecklas. Förslagen innebär att de tidigare förslagsanslagen inom utgiftsområdet gjorts till ramanslag och några anslag sammanslagits. Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. De socialförsäkringsförmåner som ingår är förmåner som utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår handikappersättning samt folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension i utgiftsområdet. I sammanhanget skall noteras att ATP i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen finansieras vid sidan av statsbudgeten. Det närmaste året skall omfattande förändringar genomföras i försäkrings- och bidragssystemen som det ställs ökade krav på effektivare kontroll och ökad kvalitet inom socialförsäkringsadministrationen. Utgångspunkterna för de besparingar och prioriteringar som regeringen gör inom utgiftsområdet framgår av respektive verksamhetsområde. Förslag som berör administrationen har lämnats av utredningen av socialförsäkringsadministrationen () i betänkandet (SOU 1996:64) och Sjuk- och arbetsskadekommittén (SAK) i betänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113). Beträffande förslagen avser regeringen att återkomma till inför . Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp A1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m.1 19 647 31 295 27 503 18 18816 35917 237 18 551 A2. Handikappersättning 940 1 417 1 444 972 979 999 1 024 A3. Förtidspensioner 14 917 20 820 20 600 13 55613 38913 297 13 524 Totalt verksamhetsområde A35 50453 53149 54732 71630 72731 53333 099 B. Socialförsäkringsadministrationen B1. Riksförsäkringsverket718 1 139 1 022 760 727 735 778 B2. Allmänna försäkringskassor4 2136 4726 6984 5364 380 4 310 4 440 Totalt verksamhetsområde B4 9317 611 7 720 5 296 5 106 5 Totalt för utgiftsområde 43461 14357 26638 01235 83336 57838 317 1 Inkl. närståendepenning och vissa yrkesskadeersättningar m.m. Ramen har nedjusterats med i förhållande till Ekonomisk vårproposition (prop. 1995/96:150). Detta förklaras huvudsakligen av nya antaganden, såsom förändringar i sjuktal och basbelopp. har beräknade ramar nedjusterats med respektive med anledning av ovanstående. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ------------------------------------------------------- |Utredningar inom verksamhetsområdet | | | |- Sjuk- och arbetsskadekommittén har | | överlämnat sitt betänkande En allmän och aktiv | | försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU | | 1996:113). | |- En särskild utredare har överlämnat sitt| | betänkande - en kartläggning av lokala| | samverkansprojekt inom rehabiliteringsområdet (SOU| | 1996:85). | |- Regeringen har beslutat (Dir. 1995:106 och Dir. | | 1996:27) att en särskild utredare skall göra en | | samlad översyn av begreppet försäkrad i de olika | | författningar som reglerar olika förmåner inom | | socialförsäkringen. | |- Regeringen har beslutat (Dir. 1996:52) att en | | särskild utredare skall göra en samlad översyn av| | inkomstbegreppen inom bidrags- och soci- | | | | | | alförsäkringsområdet. | | | | | |Förslag aviserade i den ekonomiska vårpropositionen | | | |- Ersättningsnivån skall höjas till av den | | sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. den 1 | | | |- Reglerna för beräkning av sjukpenninggrundande | | inkomst skall förändras fr.o.m. | |- Regler för beräkning av antagandeinkomst i samband| | med beslut om förtidspension skall ändras fr.o.m.| | | | | | | |Aktuella propositioner inom verksamhetsområdet | | | |- Regeringen har i proposition 1995/96:209 | | Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. lämnat förslag om| | förändringar av den sjukpenninggrundande inkomsten.| | I samma proposition föreslås också att arbetsgivaren| | ges ett lagstadgat ansvar för att utge ersättning| | till arbetstagare i form av sjuklön under de första| | av ett sjukdomsfall. | |- Regeringen har denna dag överlämnat proposition | |1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av| |sjukpenning och förtidspension. Sjuk- och arbetsskadekommittén har överlämnat sitt slutbetänkande En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113). I betänkandet presenteras förslag till uppläggning av en allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering. Enligt kommittén kräver vissa frågor rörande bl.a. ersättning vid varaktigt nedsatt arbetsförmåga och anknytningen till det reformerade pensionssystemet ytterligare utredningsarbete. Vidare anser kommittén att ett större lagtekniskt utredningsarbete bör påbörjas med anledning av kommitténs skiss till hur en lag om en allmän sjukförsäkring skulle kunna utformas samt att behov finns av en översyn av lagen om allmän försäkring. Be- tänkandet remissbehandlas . En särskild utredningsman har lämnat betänkandet - en kartläggning av lokala samverkansprojekt inom rehabiliteringsområdet (SOU 1996:85). Utöver kartläggningen redovisar utredningen även vissa förslag. Dessa förutsätter vare sig en ny organisation eller finansiell sammanläggning utan bygger på slutsatserna av kartläggningen att mycket går att göra inom de ramar som redan finns samt att samverkansprojekten bör ges större legitimitet så att nya arbetsssätt kan växa fram. Regeringen har vidare beslutat (Dir. 1995:106 och Dir. 1996:27) att en särskild utredare skall göra en samlad översyn av begreppet försäkrad i de olika författningar som reglerar olika förmåner inom socialförsäkringen samt redovisa förslag med inriktning att enhetliga försäkringsvillkor skall gälla för likartade förmåner. Uppdraget innefattar också kontantförmåner vid arbetslöshet. I uppdraget ingår att pröva hur den personkrets som skyddas enligt svensk socialförsäkringslagstiftning skall avgränsas. Utredaren skall vidare göra en översyn av de regler som gäller för betalning av socialavgifter och allmänna egenavgifter. Regeringen har även beslutat om kommittédirektiv (Dir 1996:52) avseende översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen. Utredaren skall analysera nuvarande regler och redovisa förslag till så långt möjligt gemensamma regler för hur inkomst skall beräknas. En målsättning bör vara ett system där anställda, egna företagare, ägare till fåmansbolag och de som i olika former kombinerar anställning med att vara egna företagare på ett likvärdigt sätt kan åtnjuta de bidrags- och socialförsäkringsformer som finns. Det nya systemet skall vidare vara enkelt att administrera. Regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen. Tilläggsdirektiven innebär att utred- ningens förslag skall leda till besparingar motsvarande netto . Regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen en rad bud- getförstärkande åtgärder. Inom verksamhetsområdet ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp aviserades bl.a. förändringar i reglerna för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst fr.o.m. . Vidare aviserades en höjning av ersättningsnivån till av den sjukpenninggrundande inkomsten fr.o.m. Därtill har fått i uppdrag att lämna förslag till ut- formning av ändrade regler för beräkning av antagandeinkomst i samband med beslut om förtidspension. Förändringarna avses innebära besparingar motsvarande netto vid full effekt . Ändringarna avses träda i kraft . Regeringen har i prop. 1995/96:209 presenterat förslag om förändringar av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst motsvarande en besparing om . Av beloppet fördelar sig på sjukförsäkringen och resten på föräldraförsäkringen. I samma proposition föreslås också att arbetsgivaren ges ett lagstadgat ansvar för att utge ersättning till arbetstagare i form av sjuklön av ett sjukdomsfall, dvs. att nuvarande sjuklöneperiod förlängs från 14 . Regeringen har denna dag överlämnat proposition 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension till . I propositionen föreslås att sjukförsäkringen och förtidspensioneringen skall renodlas till att bli ett skydd vid sjukdom eller annan medicinskt grundad nedsättning av prestationsförmågan. Utrymmet för att vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska minskas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslagen om ändrade kriterier för rätt till sjukpenning repektive förtidspension är en fortsättning på den inriktning beträffande förtydligande och renodling av regelsystemen inom socialförsäkringen som lades fast i regeringens proposition Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). En besparing om sammanlagt netto aviserades. Detta motsvarar brutto. Besparingen har fördelats på anslagen sjukpenning och förtidspension samt ATP. Det fullständiga ohälsotalet är ett mått som omfattar ersättningar från socialförsäkringen i sin helhet för inkomstbortfall på grund av ohälsa. Det beräknade antalet dagar ersatta med sjukpenning, rehabiliteringspenning och förtidspension/sjukbidrag ställs i relation till antalet försäkrade. I det fullständiga ohälsotalet har även genom skattning hänsyn tagits till sjukfrånvaro . Ohälsotalet låg andra hälft på en i huvudsak nivå med per försäkrad och år. ökade ohälsotalet och uppgick det . Därefter har det fullständiga ohälsotalet minskat . Över tiden har stora förskjutningar skett mellan sjukpenning och förtidspension/sjuk- bidrag. Den kraftiga ökningen av antalet förtidspensioner/sjukbidrag som skedde kan i huvudsak förklaras med att sjukpenningen i långvariga sjukfall byttes ut mot förtidspension. Utvecklingen av handikappersättningen pekar på en allmän tendens att antalet ersättningar ökar något mer än beräknat. reduceras behovet i vissa fall av att assistansersättning kan utgå. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. (inkl. närståendepenning och vissa yrkesskadeersättningar m.m.) ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 19 647 386 1),2) Utgiftsprognos27 502 600 1995/96Anslag 31 294 550 därav 199618 188 097 1997 Förslag 16 359 370 1998 Beräknat17 236 826 1999 Beräknat18 551 481 1 Beloppen anges i tusental kr 2) Anslaget bestod före bå 1997 av tre anslag: Sjukpenning och rehabilitering (B1), Närståendepenning (B3) och Vissa yrkesskadeersättningar m.m. (B6). Beloppen för budgetåren 1994/95 och 1995/96 är en sammanslagning av beloppen för respektive anslag. Från anslaget bekostas utgifter för sjukpenning och rehabilitering inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet. Fr.o.m. ingår även utgifter för närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar m.m. i anslaget. De grundläggande bestämmelserna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1991:1047) om sjuklön, lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. Redovisningen av anslaget är uppdelat på fyra anslagsposter - Sjukpenning - Rehabilitering - Närståendepenning - Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Från anslagsposten bekostas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd). skall även täcka kostnaderna för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Enligt () har sjukpenningdelen i ohälsotalet minskat från /94 till /95, dvs. På grund av brister i rapporteringen av sjuklöneperioder från arbetsgivarna - särskilt från små företag - är det enligt RFV svårt att fastställa omfattningen på minskningen av sjukfrånvaron . Verksamhetsmålet för /95 var att insatserna för att minska antalet långtidssjukskrivna skulle prioriteras och antalet långa ersättningsfall från sjukförsäkringen borde minska. Enligt RFV:s uppgifter minskar antalet pågående ersättningsärenden längre än över tiden och enligt RFV beräknas denna minskning fortsätta. Försäkringskassorna förklarar minskningen av antalet långtidssjukskrivna och långa ersättningsfall på flera sätt. Kassorna gör nu en mer aktiv bedömning av sjukpenningrätten, ofta med hjälp av försäkringsläkare. Mer resurser har satsats på rehabiliteringsarbetet och man har ett effektivare sätt att arbeta. Bättre rehabiliteringsutredningar från arbetsgivarna och bättre samarbete med andra rehabiliteringsaktörer nämns också. Under anslagsposten redovisas olika kostnader i samband med rehabilitering. * Rehabiliteringspenning * Merkostnader i form av särskilt bidrag * Ersättning vid köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster * Rehabiliteringsundersökningar vid sjukhus * Bidrag till arbetshjälpmedel * Särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser (s.k. Dagmarmedel) * Resor till och från arbetsplats i stället för sjukpenning * Läkarutlåtanden * Läkarundersökningar * Finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård samt Det rådande arbetsmarknadsläget har försvårat rehabiliteringsarbetet och därmed de sjukskrivnas återgång till arbetslivet. Även förutsättningarna för samverkan mellan de olika rehabiliteringsaktörerna har påverkats negativt av lågkonjunkturen. Det finns uppgifter som tyder på att insatserna från RFV, försäkringskassorna och arbetsgivarna inte varit tillräckliga och därmed inte gett den effekt som avsågs med den rehabiliteringsreform som trädde i kraft . Enligt statistik från uppgick det genomsnittliga antalet dagar med rehabiliteringspenning per sjukpenningförsäkrad och . beräknas antalet rehabiliteringsdagar minska per sjukpenningförsäkrad. Ett av RFV:s verksamhetsmål för /95 var att insatsen av försäkringsläkare skulle öka. Enligt RFV har antalet försäkringsläkare på försäkringskassorna mer än fördubblats och arbetet med att öka antalet försäk- ringsläkare och antalet försäkringsläkartimmar på lokalkontoren pågår fort- farande. Försäkringsläkarnas deltagande i ärendehandläggningen har ökat under /95 och läkarna deltar också i kassans externa arbete, främst när det gäller information till och diskussioner med läkare och annan sjukvårdspersonal. RFV bedömer att verksamhetsmålet - ökade insatser av försäkringsläkare - har uppfyllts för /95. Enligt RFV har alla försäkringskassor tagit fram en policy för ohälsoarbetet, rehabiliteringsarbetet och/eller arbetet med sjukpenningärenden. En del kassor har även åtgärdsprogram, t.ex. omfattande kvalitetsutveckling, uppföljnings- och informationsinsatser. Enligt RFV visar kassornas redovisning att man generellt sett satsar på att effektivisera rehabiliteringsarbetet. Den tydligaste satsningen har gjorts på att organisera arbetet på ett bra sätt och att tidigt granska sjuk- penningärenden. Dessutom finns tydliga och omfattande satsningar på information till läkarkåren och arbetsgivare för att få konkreta underlag från dessa liksom att skapa ett bra samarbete i rehabiliteringsarbetet. RFV anser att dessa satsningar är väsentliga i arbetet med att sänka ohälsotalet. RFV har under budgetåret påbörjat en uppföljning av tillämpningen och handläggningen av långa sjukfall och rehabiliteringsärenden inom vissa försäkringskassor. En viktig del i detta arbete är att ta fram ett bedöm- ningsinstrument för kvalitetssäkring i beslutsunderlaget så att uppföljning kan göras på ett enhetligt sätt av kassorna och RFV. Det särskilda bidraget skall täcka andra kostnader än inkomstförlust som uppstår för den enskilde i samband med rehabilitering, t.ex. resor, traktamente, kursavgifter och läkemedel. utbetalades 64 respektive i särskilt bidrag. beräknas utgifterna öka till . För att befrämja rehabiliteringsinsatser har försäkringskassorna möjlighet att köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. För bör enligt RFV anvisas. För rehabiliteringsundersökningar vid RFV:s sjukhus beräknar RFV att bör anvisas. För bidrag till arbetshjälpmedel är för /96 (18 mån) anvisat högst . RFV räknar med att ca kommer att utnyttjas. För räknar RFV med ett anslagsbehov av . I detta belopp inkluderas som RFV får disponera tillsammans med för utveckling av angelägna projekt på arbetshjälpmedelsområdet. Regeringen och har för avtalat om särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser motsvarande . I samband med avtalet för kom parterna överens om att minst 250 respektive skall avsättas i syfte att avsluta mer långtgående projekt och att de slutgiltiga beloppen bestäms . Parterna har vidare särskilt understrukit det angelägna i att välfungerande projektverksamhet efter hand införlivas i sjukvårdshuvudmännens ordinarie verksamhet. Enligt RFV:s mening bör anvisas för detta ändamål . För resor till och från arbetsplats i stället för sjukpenning utbetalades 10 respektive för respektive 1995. beräknas utgifterna till och för till . För läkarutlåtanden som utfärdas av privatläkare uppgick utgifterna till för respektive 1995. respektive 1997 beräkar RFV att utgifterna kommer att uppgå till 12 respektive .