prop · GK031D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Den privata konsumtionen steg . Efter en svag inledning tilltog hushållens efterfrågan successivt . Uppgången har sedan fortsatt under de två inledande kvartalen . Sammantaget blev konsumtionstillväxten jämfört med . Det är betydligt mer än vad som förväntades i vårpropositionen. Bakom de överraskande starka siffrorna avseende ligger emellertid en kraftig ökning av hushållens förbrukning av energi till följd av den kalla vintern. De höga uppvärmningskostnaderna förklarar mer än halva tillväxten av den totala privata konsumtionen. steg även efterfrågan av dagligvaror, förmodligen som en konsekvens av den sänkta matmomsen, medan kapitalvaruinköpen minskade jämfört med . Hushållens val mellan konsumtion och sparande styrs i hög grad av förväntningar om de egna framtida inkomsterna, den egna förmögenheten samt av landets ekonomiska utveckling. Nedgången av bland annat kapitalvaruinköpen kan till stor del förklaras av hushållens negativa framtidsförväntningar , vilket framgår av diagram 9.2. Denna pessimism beror sannolikt på det bekymmersamma arbetsmarknadsläget kombinerat med den osäkerhet om konjunkturutvecklingen som rådde . har andelen hushåll som tror att arbetslösheten kommer att öka legat kring . Andelen med förväntningar om att den egna ekonomin kommer att försämras har sedan slutet av legat på . Stämningsläget bland hushållen och de fortsatt höga realräntorna är de främsta orsakerna till den återhållsamma efterfrågan. Dessa faktorer kan hålla kvar konsumtionen på en förhållandevis låg nivå också framöver. Diagram 9.2 Hushållens framtidsförväntningar 1977 - Mot slutet av innevarande år bedöms den internationella konjunkturen stabiliseras med förbättrade utsikter för den svenska industrin som följd. Underskottet i de offentliga finanserna minskar kraftigt och budgeten beräknas vara i balans 1998, vilket väntas öka hushållens förtroende för de offentliga trygghetssystemen. Med en successiv förbättring av konjunkturen bedöms hushållens framtidsförväntningar stärkas, vilket kan leda till ökad konsumtion. undersökning beträffande hushållens inköpsplaner för augusti visar tecken på att hushållen börjar se något ljusare på sin egen och ekonomi. Detta är troligen ett resultat av de mer positiva rapporterna om ekonomi som presenterats . Förväntningarna om arbetslösheten är dock fortsatt dystra. Nyregistreringarna av personbilar har stigit dramatiskt , vilket indikerar ett förändrat konsumtionsbeteende. Även om det mesta tyder på att ett trendbrott har skett vad gäller hushållens efterfrågan av bilar torde de senaste månadernas kraftiga ökning även till viss del vara övergångseffekter av slopad bilaccis samt ändrade regler för direktimport av bilar . Även om bilden är något splittrad visar ändå den senaste månadsstatistiken för den så kallade egentliga detaljhandeln att minskningen av omsättningen från har bromsats upp något och att en viss uppgång kan skönjas. Inflationen föll men förväntas stiga något . Bland annat har priserna på kläder, skor, radio och TV sjunkit till följd av fallande importpriser. Förväntningar om lägre priser på vissa varor kan medföra att hushållen avvaktar med planerade inköp. När dessa förväntningar sedan upphör kan konsumtionen tillta. De senaste två årens svaga tillväxt av den privata konsumtionen har inte kompenserat den kraftiga nedgången som skedde under inledningen av . Som framgår av diagram 9.3 ligger hushållens konsumtion fortfarande års nivå. Den låga konsumtionsvolymen bör ha medfört att det finns ett uppdämt behov av kapitalvaror att tillgodose, vilket talar för att en uppgradering av kapitalstocken kan vara förestående. Den svenska bilparken är till exempel en av de äldsta i . Därtill bör borttagandet av accisen höja efterfrågan på nya bilar. De lägre räntorna underlättar finansieringen av kapitalvaruinköp som huspriser och andra tillgångspriser tenderar att öka, vilket stimulerar konsumtionen. Diagram 9.3 Privat konsumtion 1980 - 1997 Säsongrensade kvartalsdata, volym, index 1980=100. Den vågräta linjen i diagrammet motsvarar nivå av privat konsumtion. Källor: och . Hushållens finansiella sparande har varit betydande . Det för svenska förhållanden höga sparandet har medfört att hushållens finansiella nettoförmögenhet har stigit från av den disponibla inkomsten 1991 till . Inkluderas fastigheter erhålls den totala förmögenheten som motsvarade av de disponibla inkomsterna , vilket kan jämföras med . Nedgången av framför allt bostadsräntorna, tillsammans med något högre priser på småhus och bostadsrätter, innebär lättnader för många tidigare hårt skuldtyngda hushåll. Genom det höga sparandet bör hushållen ha anpassat sin skuldsättning och uppnått en finansiell buffert som upplevs som tillräcklig för att täcka eventuella framtida oväntade inkomstbortfall. Hushållens förmögenhetsutveckling talar därigenom för en sänkning av sparkvoten, dvs sparandet som andel av disponibel inkomst, . Det finns således flera faktorer som indikerar en växande konsumtion framöver. Hushållen är dock förhållandevis pessimistiska fortfarande och konsumtionsökningen beror till stor del på den kalla vintern. Sammantaget bedöms den privata konsumtionen stiga med måttliga . Bortsett från användningen av energi tilltar emellertid konsumtionen under loppet av året i takt med att utsikterna för såväl den inhemska som den internationella konjunkturen förbättras. Uppgången sker främst genom ökade inköp av bilar och andra kapitalvaror som trenden med stigande efterfrågan av dagligvaror håller i sig. Till följd av apprecieringen av kronan bedöms svenskars turism i utlandet, vilket räknas till privat konsumtion, tillta. Den kalla väderleken medförde relativt höga uppvärmningskostnader för hushållen. Därför beräknas användningen av energi sjunka jämfört med . Prognoserna över de disponibla inkomsterna och den privata konsumtionen innebär att sparkvoten förväntas stiga något . beräknas konsumtionen växa medan sparkvoten sjunker. Diagram 9.4 Disponibel inkomst och privat konsumtion, 1970-2000 priser, Källor: och . I den medelfristiga kalkylen fram antas att hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen stabiliseras, bland annat genom att sysselsättningen ökar och de offentliga finanserna förbättras. Den privata konsumtionen beräknas stiga med , varvid sparkvoten faller successivt 2000 uppgå till . Även denna sparkvot är historiskt sett hög och överstiger till exempel genomsnittet . De totala bruttoinvesteringarna beräknas öka kraftigt . Investeringarna ökar främst inom industrin och bostadssektorn. God lönsamhet och ett gynnsamt konkurrensläge har inneburit att exportindustrin kunnat fullfölja sina expansionsplaner trots konjunkturavmattningen. Bostadsbyggandet vänder upp från en mycket låg nivå. Räntefallet samt ett flertal stimulansåtgärder bidrar till uppgången som till viss del beror på tidigareläggning av bostadsprojekt. avtar tillväxttakten för bruttoinvesteringarna. Industrins behov av ny produktionskapacitet bedöms då minska som stimulansåtgärderna till framförallt bostadsektorn faller bort. Lägre räntor och starkare efterfrågan från hemmamarknaden beräknas dock innebära stigande investeringar inom varuhandel och fastighetsförvaltning. Sammantaget beräknas de totala bruttoinvesteringarna stiga med 1996 och 1997. Investeringskvoten, dvs investeringarnas andel av BNP, uppgår därmed år vilket är en låg nivå. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren MiljarderÅrlig procentuell volymförändring Kr 1995 1994 1995 1996 1997 Näringslivet 171,6 14,4 24,5 9,6 2,0 Industri 60,9 28,6 37,5 16,0 -4,0 Övrigt näringsliv110,7 9,1 18,8 6,4 5,4 Bostäder 26,7 -35,3 -27,9 16,1 2,7 Nybyggnad 11,2 -46,9 -30,7 21,0 17,0 Ombyggnad 15,5 -19,6 -25,5 12,0 -10,0 Offentliga myndigheter39,4 10,6 1,6 -3,5 1,4 Totalt 237,8 -0,2 10,6 8,1 2,0 Maskiner 124,6 15,8 28,8 11,31,8 Bygg och anläggning113,2 -9,6 -3,1 4,8 2,3 Källor: , och . I det medelfristiga perspektivet antas investeringskvoten åter normaliseras. De senaste årens låga investeringskvoter kan förklaras av behovet att reducera kapitalstockarna till långsiktigt hållbara nivåer. Höga realräntor och för stora vakanstal, har inneburit att investeringsnivåerna inom de hemmamarknadsberoende sektorerna och bostadssektorn varit låga . Därigenom har också överkapaciteten på bostäder och kommersiella lokaler gradvis minskat. Lägre räntor samt ett stigande resursutnyttjande beräknas medföra växande investeringskvoter . Bostadsproduktionen antas succesivt normaliseras till följd av stigande disponibelinkomster. Sammantaget beräknas investeringskvoten öka från . investeringsenkät indikerar att industrin fullföljer sina expansionsplaner trots den svaga produktionsutvecklingen . Företagens planer tyder på att konjunkturavmattningen betraktas som kortvarig. Förutsättningarna för att fullfölja kapacitetsutbyggnaden är också mycket gynnsamma. Både lönsamhet och likviditet är mycket höga som räntorna har fallit. Under innevarande år bedöms därför industrins utbyggnad komma till stånd i nästan samma omfattning som planerna visar. Industrins investeringar väntas därmed stiga , vilket innebär en ökning av kapitalstocken på . Mot bakgrund av den prognosticerade produktionsökningen beräknas därför kapacitetsutnyttjandet sjunka något under loppet av året. bedöms industrins investeringar reduceras något års höga nivå trots ett förbättrat efterfrågeläge. Lönsamheten beräknas visserligen förbli hög men avtar behovet av ny produktionkapacitet. Det är framförallt inom basindustrin som investeringarna förutses falla . Inom denna sektor uppförs en rad anläggningar som står klara eller . Behovet av ytterligare kapacitet bör därefter vara måttligt . Diagram 10.1 Investeringskvoter inklusive och exklusive bostäder. Källor:Statistiska centralbyrån och Investeringarna inom övrigt näringsliv ökade med . och 1997 dämpas dock ökningstakten avsevärt. Den kraftiga uppgången kan delvis förklaras av den starka industrikonjunkturen som innebar en avsevärd ökning av investeringarna inom uppdragsverksamheten och delar av partihandeln. Infrastruktursatsningarna och den snabba tillväxten inom telekommunikationssektorn bidrog också till den starka volymutvecklingen. Under innevarande år förutses avmattningen inom industrin innebära att investeringsvolymerna i de industrirelaterade tjänstesektorerna växer i lång- sammare takt. Istället är det infrastrukturprojekten och den fortsatta utbyggnaden av telekommunikationsnätet som är drivande. Investeringsvolymerna i och når en topp för att sedan plana ut. En svag konsumtions- och sysselsättningsutveckling samt en överkapacitet på kommersiella lokaler dämpar investeringsutvecklingen inom varuhandel och fastighetsförvaltning. Denna utveckling bekräftas av SCB:s investeringsenkäter . Tecken på en vändning uppåt i de hemmamarknadsberoende sektorerna finns dock. Priserna på kommersiella lokaler har stigit markant som vakanserna i centralt belägna områden sjunker. Till detta kommer att räntorna sjunkit och väntas falla ytterligare. Mot bakgrund av den positiva konsumtionsutvecklingen samt en viss sysselsättninguppgång bör därför investeringarna åter kunna stiga inom varuhandel och fastighetsförvaltning. Sammantaget beräknas investeringarna inom övrigt näringsliv öka med 1996 och med 1997. Antalet påbörjade lägenheter uppgick till 6 000 vilket var en ökning jämfört med . Sjunkande räntor samt det temporära investeringsbidraget på av produktionskostnaden ligger sannolikt bakom uppgången. har de senaste årens mycket låga färdigställande av bostäder medfört sjunkande vakanstal i expansiva storstadsområden. En begynnande bostadsbrist märks också i allt fler kommuner. Till följd av det fortsatt låga färdigställandet av nya bostäder bedöms denna utveckling förstärkas . Fallande realräntor, en gradvist förbättrad arbetsmarknad samt stigande disponibelinkomster bör öka efterfrågan på hyreslägenheter och leda till högre priser på andrahandsmarknaden för hus. Därmed ökar lönsamheten för och volymen av nyproduktion. Bostadsproduktionen väntas således öka såväl 1996 som 1997 trots att stimulanseffekterna av det temporära investeringsbidraget upphör . Sammantaget beräknas antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion uppgå till drygt 14 000 och till 18 000 . Antalet påbörjade ombyggnader blev mycket högt . En starkt bidragande orsak var det temporära stimulansbidrag på som utgick för ombyggnationer som påbörjades före . Osäkerheten om när projekten faktiskt kom igång är dock stor. Antalet ansökningar om räntebidrag till ombyggnad normaliserades . Detta indikerar att den reguljära ombyggnationen under prognosåren 1996 och 1997 återgår till mer normala nivåer. Det höga påbörjandet medför dock att ombyggnadsvolymerna når en hög nivå för att sedan minska . Under både 1996 och 1997 beräknas också bidraget till miljöförbätttrande åtgärder till viss del hålla uppe den totala ombyggnationen. Diagram 10.2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägenheter Anm: Antalet outhyrda lägenheter avser respektive år. Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus. Källor: och . En kraftig lageruppbyggnad har i hög grad bidragit till de senaste två årens BNP-tillväxt. visade emellertid lager- förändringarna en lägre ökningstakt vilket innebar ett negativt bidrag till BNP sedan tredje kvartalet 1993. Lagerutvecklingen har haft en dämpande effekt även och denna trend bedöms hålla i sig året ut. Lageruttagen väntas ske inom både handel och industri och beräknas isolerat ge ett negativt bidrag till tillväxten motsvarande av BNP. Den faktiska effekten på tillväxten är dock betydligt mindre då lageruttag delvis balanseras av mindre import. Tabell 10.2 Lagerförändringar och lagerbidrag Miljarder kronor, priser 1994 1995 1996 1997 Jord- och skogsbruk 135 97 -400 -200 Industri 5 100 14 246 -3 000 1 400 El, gas och vatten 56 -346 200 0 Handeln 2 889 902 -3 300 -400 Summa 8 180 14 899 -6 500 800 BNP-bidrag 1,5 0,5 -1,5 0,5 Källor: och . Inom industrin väntas framför allt lagerstockarna av insatsvaror sänkas , dels som en anpassning till första halvårets svaga produktion, dels som en konsekvens av den trendmässigt fallande lagerkvoten, dvs lagerstockarna i förhållande till produktionen. har lagerkvoten halverats till följd av kapitalrationalisering och en övergång till just-in-time-principen. Denna utveckling väntas fortsätta men i minskande takt. Även de delar av partihandeln som är nära knutna till industrin väntas justera ner sina lager till följd av produktionsavmattningen . Lagerneddragningen inom industrin begränsar inköp av utländska varor eftersom insatsvarorna har en hög importandel. Lagerförändringens dämpande effekt på BNP-tillväxten blir således i realiteten mindre än det rena negativa lagerbidraget. Prognosen för exporten avseende 1996 och 1997 är uppreviderad relativt de antaganden som gjordes i vårpropositionen. De förbättrade utsikterna möjliggör en viss sänkning av exportindustrins färdigvarulager. Trots en måttlig konsumtionsefterfrågan väntas ändå detaljhandeln genomföra lagerneddragningar . Lagerstockarna är betydande till följd av de senaste årens efterfrågestagnation varför större lageruttag är nödvändiga. väntas en uppgång i industrin vilket medför en tillväxt av de i produktionen ingående lagren. Detaljhandeln beräknas till viss del fortsätta justera ner sina lagerstockar med draghjälp av en tilltagande privat konsumtion. Sammantaget sker en svag lagerökning . Med hänsyn till årets relativt kraftiga minskning medför ändå nästa års blygsamma lagertillväxt ett bidrag till produktionen motsvarande av BNP. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finanser har förbättrats kraftigt. Det statliga lånebehovet 1996 beräknas till , vilket är en minskning med ca jämfört med . Den offentliga sektorns finansiella sparandeunderskott som andel av BNP sjunker från och kommer att understiga 1997. Denna utveckling medför att statsskulden som andel av BNP faller . Scenariot för åren 1998- 2000 visar på en fortsatt förbättring av de offentliga finanserna. Underskottet i det finansiella sparandet elimineras 1998 och vänds till ett växande överskott. Därmed kan statsskulden amorteras. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande, 1970-2000 Källor: , och . 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Jämförelse med tidigare prognoser Den offenliga sektorns finansiella sparande har förbättrats snabbare än vad som beräknades i vårpropositionen. Skatteinkomsterna har justerats upp med ca till följd av oväntat stora inbetalningar av mervärdesskatt och bolagsskatt. De offentliga utgifterna har reviderats ned med ca . Därvid har utgifterna för den offentliga konsumtionen och investeringarna samt EU-bidraget justerats ned, medan transfereringarna till hushållen och näringslivet räknats upp. Bidragande orsaker till dessa revideringar är mindre inköp av försvarsmateriel, mer omfattande försäljning av fastigheter än beräknat, överbudgetering inom EU samt högre kostnader för arbetslösheten. Sammantaget beräknas årets finansiella sparandeunderskottet bli ca lägre (av BNP) än enligt beräkningarna i vårpropositionen. Motsvarande justering sker inte . De oväntat stora skatteinkomsterna är nämligen vad gäller mervärdesskatten till övervägande delen tillfälliga och beträffande bolagsskatten sannolikt en följd av tidigareläggning av skattebetalningar . Det finansiella sparandet som beräknas för överensstämmer i hög grad med den kalkyl som redovisades i vårpropositionen med beaktande av de där aviserade budgetförstärk-ningarna. Utvecklingen 1995 - 2000 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till av BNP, vilket är en halvering . Tillkommande budgetförstärkningar och en relativt god ekonomisk tillväxt leder till en successiv förbättring av de offentliga finanserna . beräknas underskottet till . Därmed uppfylls ett av konvergensvillkoren för deltagande i den europeiska valutaunionen, att underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande inte får överstiga av BNP. Underskottet i det finansiella sparandet väntas vara eliminerat 1998. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 909 983 1 procent av BNP 59,6 60,1 63,3 62,1 61,8 61,2 61,5 Skatter och avgifter 763 824 908 933 991 1 procent av BNP 50,0 50,4 53,7 52,6 53,1 52,9 53,3 Kapitalinkomster 88 94 90 96 89 84 87 Övriga inkomster 57 65 72 72 74 77 79 Utgifter 1 074 1 115 1 137 1 148 1 155 1 181 1 av BNP 70,4 68,2 67,2 64,7 61,9 60,3 59,2 Hushållstransfereringar 391 397 398 399 403 409 418 Övriga transfereringar 114 130 126 123 118 118 119 Ränteutgifter 104 116 127 124 119 125 126 Konsumtion 417 423 441 453 463 477 494 Investeringar 47 49 44 49 52 52 52 Finansiellt sparande -165 -132 -67 -47 -1 17 av BNP -10,8 -8,1 -4,0 -2,6 0,0 0,9 2,3 Staten -185 -144 -80 -49 -5 7 36 AP-fonden 25 18 16 16 14 13 12 Kommunsektorn -5 -6 -4 -13 -10 -4 -1 Statens lånebehov, netto 185 139 40 54 6 -14 -33 Primärt sparande1 -149 -109 -30 -19 29 57 av BNP -9,8 -6,7 -1,8 -1,1 1,5 2,9 4,2 Finansiell ställning Nettoskuld 364 454 517 563 572 558 av BNP 23,9 27,8 30,5 31,7 30,6 28,5 25,5 Konsoliderad bruttoskuld21 212 1 287 1 321 1 384 1 397 1 387 1 av BNP 79,4 78,7 78,1 78,0 74,8 70,8 66,5 Statsskuld 1 287 1 386 1 421 1 474 1 481 1 470 1 av BNP 84,4 84,8 84,0 83,1 79,3 75,1 70,6 1 Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. 2 Den konsoliderade bruttoskulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , , , och . I den redovisade kalkylen har beaktats att staten kommer att erhålla betydande utdelningsinkomster från det statliga aktiebolaget . Bolaget uppgift är att avyttra tillgångar staten övertog i samband med bankkrisen. Sammantaget kommer dessa inkomster att uppgå till . Vidare kommer Nordbanken att lösa in aktier, vilket bidrar till att revidera statsskulden och konsoliderad bruttoskuld. I kalkylen har också beaktats att den s.k. värnskatten upphör 1999 samt att nedtrappningen av räntebidragen till bostäder för såväl beståndet som tillkommande årgångar fortsätter. I kalkylerna har antagits att basbeloppet räknats upp av prisökningarna t.o.m. fastställandet av basbeloppet och av prisökningen års basbelopp. Därefter har antagits att basbeloppet fullt ut räknas upp i takt med inflationen. Det finansiella sparandet visar den förändring av den finansiella förmögenheten som sker genom transaktioner. Värdeförändringar inräknas inte. Detsamma gäller försäljningar av aktier och andra finansiella tillgångar, då de inte förändrar den finansiella förmögenhetsställningen. Förbättringen av sparandet leder tillsammans med försäljningar av statliga tillgångar och omdisponeringar på statens balansräkning till att statsskulden börjar minska som andel av BNP 1996 och amorteras . Den offentliga sektorns konsoliderade skuld, definierad enligt Maastrichtkriterierna, sjönk som andel av BNP. Skuldkvoten fortsätter att minska och beräknas uppgå till vid kalkylperiodens slut. Den offentliga sektorns nettoskuld, dvs. skulder minus finansiella tillgångar, förbättras inte lika mycket som bruttoskulden då även de finansiella tillgångarna minskar som andel av BNP. Diagram 11.2 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och nettoskuld, 1980-2000 Den konsoliderade bruttoskulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , och . Förbättringen av de offentliga finanserna sker främst genom kraftigt stigande skatteinkomster. Skattekvoten (skatteinkomsterna i relation till BNP) ökar med 3 1/. Denna uppgång beror till stor del på ett omslag från tillfälligt låga till tillfälligt höga inbetalningar av mervärdesskatt. Omläggningarna av uppbörden av mervärdesskatt innebär nämligen i princip att staten får inkomster från 13 månaders uppbörd mot 11 månader . Uppbördsförändringen ger tillfälligt extra skatteinkomster på ca . Inkomsterna av bolagsskatten stiger i takt med BNP , trots att vinsterna och därmed den slutliga skatten för beräknas minska. synes företagen betala in en ökad andel av slutskatten under loppet av inkomståret. Detta kan bl.a. bero på att de preliminärt debiterade skatterna styrs av förhållandevis höga vinster. Den ökade andelen preliminära inbetalningar motsvarar ca i tillfälliga skatteinkomster . Därtill får staten inkomster från bolagsskatten från slutregleringen av skatten höga vinster. En ytterligare tillfällig effekt utgörs av engångsvisa inbetalningar av särskild löneskatt på ca . Ökningen av skattekvoten beror också på att lönesumman, som är det viktigaste skatteunderlaget, stiger betydligt mer än nominell BNP på grund av de förhållandevis stora löneökningarna . Därtill kommer ökade inkomster till följd av höjda taxeringsvärden på fastigheter. Sammanfattningsvis beror den kraftiga ökningen av skattekvoten huvudsakligen på periodiseringar och skattebasernas utveckling i förhållande till BNP. De egentliga skatte- och avgiftshöjningarna beräknas motsvara 1/av BNP jämfört med 2 1/. Av skatteinkomsterna beräknas ca eller motsvarande 1 1/av BNP vara tillfälliga. Tabell 11.2 Den offentliga sektorns skatter och avgifter Procent av BNP 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Skatter och avgifter 50,0 50,4 53,7 52,6 53,1 52,9 53,3 Hushållens direkta skatter och allmänna egenavgifter 19,7 20,5 21,4 21,7 22,0 21,8 21,9 Företagens direkta skatter 2,5 2,9 2,9 2,4 2,5 2,7 2,7 Arbetsgivaravgifter exkl. allmänna egenavgifter 13,3 13,9 14,7 14,5 14,4 14,5 14,5 Mervärdesskatt 8,1 7,1 7,8 6,9 6,9 6,9 6,9 Övriga indirekta skatter 6,3 5,9 6,8 7,1 7,2 7,1 7,1 Källor: , , och . Skattekvoten faller 1997, trots tillkommande skattehöjningar. Förklaringen är att de tillfälligt höga skatteinkomsterna faller bort. stiger skattekvoten något till följd av tillkommande skattehöjningar 1998 och av att lönesumman och den privata konsumtionen, som utgör de viktigaste skattebaserna, stiger som andel av BNP. De offentliga utgifterna minskar realt under hela kalkylperioden och utgiftskvoten (utgifterna som andel av BNP) går ned.