prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — Om partiet registrerar en beteckning skall det också anmäla samtliga kandidater som det avser att ställa upp med i valet. För ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater kan inte väljarna nominera egna kandidater fritt. Om ett parti registrerar partibeteckning men inte anmäler kandidater till något val finns, liksom , möjlighet att ändå fritt nominera kandidater. Regleringen innebär således liksom två parallella sätt för hur kandidater förs fram i valet. Bakgrunden till regleringen är i första hand att uppnå ordning beträffande kandidaterna vid införandet av det ökade personvalet. De partier som registrerat partibeteckning ges möjlighet till ökat skydd mot manipulationer med beteck- ningarna i valen genom att missbruk i form av piratlistor inte blir möjligt. Ur sammanräkningssynpunkt vinner man att kandidater för praktiskt taget alla partier som kan förväntas ta plats i den valda församlingen är kända på förhand. Sammanställt med förslaget att inte beakta strykningar och tillskrivna namn framhävs person-valsmomentet väsentligt i förhållande till vad som annars skulle gällt. Partibeteckning skyddas genom registrering och anmälan av kandidater 1 § Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet i vallagen. Syftet är att inledningsvis slå fast de grundläggande förutsättningarna för skydd av partibeteckning. För att skydd skall inträda krävs både registrering av partibeteckningen och anmälan av kandidater. 2 § Första stycket har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen. Syftet är att försöka klargöra vari skyddet består. Detta framgår i första hand av reglerna om obefintliga namn i 18 kap. 11 § första stycket 2-3 vartill hänvisas i andra stycket. Förevarande stycke har därför ingen egentlig självständig rättsföljd utan skall tjäna som en upplysning om vari skyddet för partibeteckningen består. Andra stycket utgör en hänvisning till andra lagrum där valsedlar med registrerad partibeteckning berörs och motsvaras av 5 kap. 1 § andra stycket i den nuvarande vallagen. 3 § Bestämmelsen motsvarar del av 5 kap. 1 § första stycket i den nuvarande vallagen. Den anger att ansökan om registrering av partibeteckning skall göras hos centrala valmyndigheten, dvs. Dessutom lämnas en påminnelse om att vissa förutsättningar som anges i de följande paragraferna skall vara uppfyllda för att en ansökan om registrering av partibeteckning skall godtas. I vallagen saknas anvisningar om förfarandet enligt detta kapitel. Det är förvaltningslagen (1986:223) som reglerar handläggningen. 4 § I paragrafen anges vad ansökan skall innehålla och motsvarar 5 kap. 2 § första stycket i den nuvarande vallagen. I andra och tredje meningarna föreskrivs att det i den skriftliga ansökan skall anges vilket val ansökan avser. Detta har betydelse för omfattningen av skyddet vid val, vilket lämnas föreskrifter om i 8 §. I sista meningen tas en regel in med innebörd att ansökan skall vara åtföljd av förklaringar enligt 7 § från de som stöder ansökan om registrering av partibeteckning. Vidare anges att förklaringarna kan ersättas av intyg om att förklaringarna visats upp för publicus. Närmare föreskrifter om hur många som skall biträda en ansökan finns i 6 § 3-5. 5 § Bestämmelsen motsvarar reglerna i 5 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Bestämmelser innehåller tidsfrister inom vilken ansökan om registrering skall vara inlämnad för att skydd skall uppnås. Liksom gäller vid ordinarie val sista februari och vid annat nationellt val inom efter det att beslutet om valdag har meddelats. För valet till har som för övriga ordinarie val behållits. Detta bygger emellertid på förutsättningen att dessa val i fortsättningen hålls . 6 § Reglerna i första stycket motsvarar 5 kap. 3 § första stycket i den nuvarande vallagen. Stycket anger de närmare förutsättningar som gäller för registrering. Den praxis som utformats är avsedd att tillämpas även fortsättningsvis. Kravet på att de som stöder en ansökan om registrering skall vara medlemmar har ändrats till att avse de som har rösträtt. Detta stämmer med hur reglerna tillämpas . Att kräva att en medlemsförteckning skall förevisas anses inte förenligt med traditionen i där partierna lämnats utan insyn från statsmakten. I punkten 5 har en ny regel intagits som anger hur villkoren för registrering i valet till är utformade vad gäller det dokumenterade stödet bland de som har rösträtt. Dessa svarar mot reglerna för riksdagsval. Det sista stycket har ingen motsvarighet i vallagen och är tillagt för att lättare hitta undantaget från kravet i första stycket 6. 7 § Motsvarar 5 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Personnummer och folkbokföringsort skall anges för att det skall vara möjligt att kontrollera kravet på stöd från de som har rösträtt. För vilka val registreringen gäller 8 § Reglerna i paragrafen anger för vilka val registreringen gäller och motsvarar 5 kap. 4 § första stycket i den nuvarande vallagen. Registrering i val till gäller för alla kommunala val och valet till . Registrering för val i gäller för val i kommuner inom . Reglerna har i första hand betydelse vid de undantag som regleras i nästa paragraf men framför allt för de fall där den fria nomineringsrätten skall gälla på grund av att inga kandidater anmälts enligt 5 kap. 13 §. 9 § Reglerna motsvarar 5 kap. 4 § andra stycket i den nuvarande vallagen. För att undvika att en partibeteckning blir låst endast för det fall ett lokalt eller ett regionalt parti fått beteckningen registrerad öppnas i paragrafen en möjlighet att ändå registrera partibeteckningen i ett annat val. Detta kan dock endast ske om det parti som först registerat beteckningen medger registrering för annat parti. 10 § Första stycket motsvarar 5 kap. 5 § i den nuvarande vallagen och anger att ett parti som fått sin beteckning registrerad skall ha ett ombud anmält. Anmäls inget ombud inom en månad kan beteckningen avregistreras enligt 11 §. Enligt andra stycket lämnas viss befogenhet till ombuden. Bestämmelsen motsvarar del av 5 kap. 4 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Ombuden har också befogenheter som går utöver vad som framgår av förevarande paragraf. Detta framgår av t.ex. 14 och 17 §§. Ombudens funktion är viktig för anmälningsförfarandet. I praktiken är det dessa som svarar för partiet i frågor som berörs i kapitlet och som beställer valsedlar. Ansökan om registrering kan i och för sig endast göras av ett parti. I praxis har det tolkats på så sätt att endast partier som är juridiska personer kan få sin partibeteckning registrerad (VPN 1990:1). Härav följer att endast behöriga företrädare för den juridiska personen kan ansöka om registrering. Sedan registreringen fullgjorts och ombud utsetts är det dessa som svarar för kontakterna med valmyndigheterna. För att förhindra missbruk är det viktigt att det endast är ombuden som för partiets talan. Se vidare 14 §. När avregistreras partibeteckningar? 11 § Bestämmelserna i paragrafen motsvarar 5 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. Kungörelse av registrering och avregistrering 12 § Paragrafen motsvarar 5 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. 13 § I paragrafen föreskrivs var anmälan av samtliga kandidater skall göras. Den motsvarar del av 5 kap. 8 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Det förutsätts att liksom ges möjlighet och sedan meddelar närmare föreskrifter om förfarandet. I det nya systemet där i princip alla kandidater skall anmälas kommer att ta emot och handlägga anmälningarna. När kandidaterna godkänts läggs namnen in på det för valmyndigheterna gemensamma ADB-systemet. kommer sedan att utgöra grunden för beställning av valsedlar och senare också röstsammanräkningen. 14 § Bestämmelserna motsvarar vissa regler i 5 kap. 8 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Anmälan av kandidater skall göras av ombudet eller en person som ombudet utsett. I praktiken går det till så att partiet anmäler ett ombud som i sin tur utser personer på regional och nivå som ansvarar för anmälan av kandidater inom partiet. Regeln fångar upp denna funktionsfördelning. Inga andra personer än de nämnda kan göra anmälningar av kandidater. Detta för att säkra att ingen manipulerar med s.k. piratlistor. Andra meningen innebär att skriftligt godkännande från samtliga kandidater krävs. tillämpar de etablerade partierna ett förfarande där samtliga kandidater samtycker till nomineringen. Något nämnvärt merarbete kommer därför inte föreskriften att innebära för partierna. Det förutsätts att , liksom , informerar partierna och tar fram formulär som gör anmälningsförfarandet enklare. Anmälan av kandidater kan också samordnas med beställning av valsedlar enligt 6 kap. Det kan mot bakgrund av att alla kandidater skall anmälas för partier som registrerat partibeteckning tyckas överflödigt att den föreslagna regeln i 6 kap. 6 §, om ovilliga kandidaters rätt att anmäla att de inte kandiderar på visst sätt, står kvar. Även om anmälningarna inte varit många bör regeln finnas kvar eftersom den kan komma att tillämpas när kandidater nomineras fritt av partier som inte registrerar partibeteckning. 15 § Motsvarar 5 kap. 8 § första stycket i den nuvarande vallagen. Föreskriften om minsta och högsta antal anmälda kandidater slopas. I stället föreslås regler om att alla kandidater skall vara anmälda för ett parti som registrerat beteckning. Härigenom uppstår en möjlighet att redan före valet veta vilka kandidater som skall delta för de partier som registrerat partibeteckning. Det kan inte heller uppstå någon tvekan om vilka kandidater som är anmälda på sätt som kan ske enligt de nuvarande reglerna. De allra flesta partier har registrerat partibeteckning. Anmälan av kandidater kommer därför att ske av i huvudsak alla kandidater inför valet. Sammanräkningsförfarandet underlättas under sådana förhållanden väsentligt. Om ett parti anmäler för få kandidater kan det uppstå tomma stolar. Partierna är dock angelägna om att det finns kandidater som kan besätta de mandat som tilldelats partiet. När det gäller begränsningar av antalet kandidater utgörs dessa i första hand av det antal kandidater som kan förekomma på en valsedel, 65 namn. Det finns emellertid inget hinder mot att ett parti går fram med två namnvalsedlar i ett val. Personvalsinslaget kan dock sägas göra ett sådant förfarande mindre ändamålsenligt ur väljarsynpunkt. För riksdagsval skall kandidaterna anmälas valkretsvis. Något krav på bostadssamband med valkretsen finns dock inte. För de kommunala valen gäller att kandidaterna vid val till skall vara folkbokförda i kommun i och för val till kommunfullmäktige i kommunen. För valet till gäller inga särskilda krav eftersom landet inte är indelat i valkretsar vid det valet. Försäkran av unionsmedborgare som önskar kandidera 16 § Reglerna är hämtade från 19 § lagen om val till . De är tillämpningar av artiklarna 4.2, 10.1 och 10.2 av direktivet 93/109/EG. De anger att unionsmedborgare som vill kandidera måste lämna försäkran om att kandidaten endast kandiderar i det svenska valet till och intyg om viss uppgift från sin hemstat angående valbarheten. Om unionsmedborgare lämnar uppgifter i försäkran som är oriktiga kan det föranleda straffansvar för osant intygande enligt 15 kap. 11 § första stycket . Är inte föreskrifterna uppfyllda enligt paragrafen är kandidaten inte valbar. Givetvis gäller övriga krav i 1 kap. angående valbarheten vid sidan om de i förevarande paragrafen uppställda. Valbarhetsprövningen kan preliminärt vidta vid anmälan av kandidater eller då försäkran lämnas. Slutlig prövning kan dock inte göras förrän vid den slutliga sammanräkningen. Viss möjlighet har lämnats att på ett tidigare stadium bortse från namnet om föreskrifterna i förevarande paragraf inte är uppfyllda. Detta framgår av 18 §. Bristfällig anmälan av kandidater 17 § Bestämmelserna motsvarar 5 kap. 9 § första stycket i den nuvarande vallagen. Den ger vissa anvisningar om handläggningen av anmälan av kandidater. Paragrafen gäller enligt sin ordalydelse endast för anmälan av kandidater eller försäkran från kandidater men motsvarande principer tillämpas vid registrering av partibeteckning. Förutom allmänna förvaltningsrättsliga principer föreskrivs i förevarande paragraf vissa särskilda kommunikationsfrågor. En ofullständighet skall enligt paragrafen föranleda valmyndigheten att genast underrätta den som anmält kandidaterna eller lämnat en försäkran. Detta kan ske på olika sätt beroende på vari bristerna i anmälan består. Enligt paragrafen skall underrättelsen innehålla inom vilken anmälan eller försäkran skall ha ändrats eller kompletterats. Sedan tiden för föreläggandet gått ut skall anmälan eller försäkran prövas av . Som påpekats vid remissförfarandet kan en underrättelse om komplettering eller ändring föranleda att anmälan eller försäkran återkallas. Under sådana förhållanden förefaller det inte nödvändigt att prövning av sker. I detta sammanhang bör emellertid framhållas vikten av att återkallelsen är otvetydig. 18 § Paragrafen motsvarar 5 kap. 9 § andra stycket i den nuvarande vallagen. I första stycket anges påföljderna till föreskriften i 14 § om att kandidaten måste ge tillstånd till kandidaturen. Saknas sådant tillstånd skall namnet anses obefintligt. I andra stycket föreslås en ny bestämmelse som saknar motsvarighet i gällande rätt. Den innebär att valmyndigheten ges möjlighet att bortse från kandidat som inte kan lämna intyg enligt 16 §. Bestämmelsen är en tillämpning av artikel 6.2 direktivet 93/109/EG. Kandidat som inte uppvisar intyg skall vägras att kandidera. Skulle en kandidat som inte lämna intyg enligt 16 § anmälas som kandidat av något parti skall kandidatnamnet anses vara obefintligt i anmälan. I förslaget ges utöver föreskrifterna i denna paragraf ingen regel om prövning av valbarhet m.m. i samband med anmälningsförfarandet. Liksom prövas valbarheten först vid röstsammanräkningen enligt reglerna om obefintliga namn i 18 kap. 11 § första stycket 1 förslaget. En preliminär prövning kan dock företas vid förberedelsen av valet. Det är dock inte meningen att valbarheten skall hänföras till annan tidpunkt än valdagen. Skulle det visa sig att en anmäld kandidat inte är valbar bör kontakt tas med partiet för att utreda frågan. Det kan förutsättas att frågan löses vid en sådan kontakt. Annars får man luta sig mot reglerna om obefintliga namn. Frågor kan också uppkomma om en kandidat vid anmälan inte kan identifieras. Avsikten är att otydligheter av den här karaktären skall lösas genom kontakter mellan valmyndigheten och partiombudet. Några uttryckliga regler i förevarande paragraf är inte nödvändiga förutom vad gäller medgivande till kandidatur och intyget om att valbarheten inte gått förlorad. Tidpunkt för anmälan av kandidater 19 § Bestämmelserna motsvarar 5 kap. 8 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Den dag som bestämmer grundar sig på att valsedlar med kandidatnamn skall kunna tryckas och distribueras före valet. Dessa regler kan kvarstå oförändrade i förslaget till en ny vallag. bestämmer tiden valåret. Se vidare 6 kap. 14 §. Av 13 § framgår till vem anmälan skall göras. Listor över partier som anmält kandidater 20 § Bestämmelserna motsvarar 5 kap. 10 § i den nuvarande vallagen. Avsikten är att länsstyrelserna skall vara de myndigheter som tar emot anmälan. Anmälningarna läggs därefter in i ett kandidatregister på ett ADB- medium. Detta register är åtkomligt för samtliga valmyndigheter. Regeln i den nuvarande vallagen om att skall distribuera namnlistorna till länsstyrelserna är därför överflödig och kan slopas. Förslaget i övrigt utgår från att listor upprättas över de partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Det medför att det för varje valkrets finns listor som anger vilka partier som uppfyller angivna krav. Enligt den föreslagna 9 kap. 11 § skall sådana listor och annat valmaterial finnas i vallokal. Dessa regler innebär att valmyndigheterna måste se till att distribuera det material som lagen anger. Samtliga regler om distribution av valmaterial i den nu behandlade paragrafen är därför överflödiga och kan utgå. För klarhetens skull görs emellertid en hänvisning till 9 kap. 11 §. 21 § Paragrafen motsvarar 5 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Kapitlet behandlar frågor med anknytning till valsedlarna och motsvarar i stort 6 kap. i den nuvarande vallagen. Genomgående har i kapitlet beteckningen blanketter för valsedlar tagits bort och ersatts med det enklare uttrycket valsedlar . Valsedlars utformning och innehåll 1 § Paragrafen motsvarar 6 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. 2 § Första stycket motsvarar 6 kap. 2 § första stycket i den nuvarande vallagen. Föreskrifterna anger hur en valsedel skall se ut. Trots den kategoriska formuleringen finns ingen bestämmelse som medför att valsedel som inte stämmer med föreskrifterna skall kasseras. Jfr föreslagna 18 kap. 9-10 §§. Andra stycket motsvarar 6 kap. 7 § andra stycket vallagen. De särskilda beteckningarna som avses är listtypbeteckning, dvs. en kod som anger hur valsedeln ser ut i fråga om namn och partibeteckning. Vidare anges vissa beteckningar i 3 §. Där finns valbeteckning, dvs. vilket av riksdagsvalet, valet till eller valet till kommunfullmäktige som valsedeln gäller för. Slutligen finns också valkretsbeteckning, som anger vilken valkrets det är fråga om. Dessa beteckningar sätts ut för att underlätta sammanräkningen. Valsedelns giltighet påverkas inte heller av dessa beteckningar. 3 § Bestämmelserna motsvarar 6 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Nytt i paragrafen är den sista strecksatsen där det föreskrivs att det på valsedlarna bör lämnas en upplysning om ett parti registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Detta kan t.ex. ske genom att valsedeln för ett sådant parti förses med en uppgift ovanför kandidatnamnen som anger att kandidaterna är anmälda. Föreskriften behövs för att väljarna skall veta att tillskrifter och strykningar av kandidatnamn på en sådan valsedel inte beaktas. På valsedlar där ingen upplysning lämnas beaktas tillskrivna namn men inte strykningar av namn. Detta framgår av reglerna i 5 § och 18 kap. 11 §. Upplysningar om vilka partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater finns att hämta från de listor över partier som registrerat beteckning och anmält kandidater som skall upprättas enligt 5 kap. 20 §. 4 § Första stycket motsvarar 6 kap. 2 § tredje stycket den nuvarande vallagen. Bestämmelsen har flyttats hit för att i denna paragraf samla regler om valsedlar som upptar kandidatnamn. Andra stycket är nytt och behandlar vissa uppgifter på namnvalsedlar. Genom stycket förs förslag in om att det skall finnas en ruta för att väljarna skall kunna markera personrösten. Lagtexten har utformats så att den korresponderar med formuleringen i 3 kap. 1 § regeringsformen om att det avges en särskild personröst. Däremot finns inte föreskriften om en särskild rad för tillskrivna namn med eftersom en särskild reglering beträffande dessa fall föreslås vilket framgår av 5 §. Sista stycket motsvarar 6 kap. 3 § första stycket i den nuvarande vallagen. Där sägs att kandidatnamnen skall nummerordnas under varandra. I 6 kap. 3 § andra stycket i den nuvarande vallagen sägs att kandidatnamnen gäller för både ledamotsval och, i den mån de inte tas i anspråk för ledamotsval, val av ersättare. Det har inte ansetts nödvändigt att ta upp några motsvarande regler i detta avsnitt, då det av 18 kap. angående den slutliga sammanräkningen framgår att ledamöterna utses före ersättarna och att dessa utses från namnvalsedlarna. 5 § Bestämmelserna i paragrafen är nya. Den föreslagna regelns första stycke utgår från reglerna i 18 kap. där det föreskrivs att namn som inte är anmälda eller som skrivs till på en valsedel för parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater inte beaktas. Detta innebär att skyddet för partibeteck- ningarna stärks avsevärt. Dessutom underlättas sammanräkningen. Genom föreskrifterna i 3 § om att det skall framgå om partibeteckningen är registrerad och kandidater anmälda, får väljarna kännedom om de har möjlighet att skriva till namn. Reglerna i denna paragraf och reglerna i 18 kap. 11 § innebär för partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater att de partimarkerade valsed- larna endast kan räknas som en röst på partiet. På ifyllningsvalsedlarna beaktas endast den tillskrivna partibeteckningen. På namnvalsedlarna slutligen räknas endast de anmälda kandidaterna. Här skall reglerna i 5 kap. 8 § förslaget uppmärksammas. Om ett parti registrerar sin partibeteckning för riksdagsval gäller den för alla landets kommunala val. Det samma är fallet för kommuner inom ett landsting om partibeteckningen registreras för landstingsval. För att skydd skall uppstå måste därutöver kandidater anmälas i kommunerna i samtliga val där den registrerade beteckningen gäller. Det händer att partier inte anmäler kandidater trots att de registrerat partibeteckning. Om så skulle bli fallet även sedan förslaget om anmälan om kandidater genomförs finns risk för att tomma stolar skall uppstå om inte tillskrivna namn tillåts i vissa fall trots att partiet registrerat partibeteckning. För att undvika detta har förslaget formulerats så att skydd uppstår endast för det fall partiet både registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 §. På valsedlar som inte upptar parti som registrerat beteckning och anmält kandidater är det enligt förslaget möjligt att skriva till namn som beaktas vid sammanräkningen. Detta motsvarar den nuvarande ordningen med fri nomineringsrätt. Ett tillskrivet namn kommer dessutom att betraktas som en personröst på namnet. Skulle flera namn vara tillskrivna skall väljaren anses ha avgett en personröst för det första namnet. I andra stycket har intagits en hänvisning till reglerna i 18 kap. 11 § tredje stycket. Reglerna innebär att strykningar av namn inte längre skall beaktas. Skulle ett eller flera namn ändå vara strukna bortses från strykningarna vid sammanräkningen. Förevarande stycke ger väljarna upplysning om detta. Eftersom alla kandidater skall anmälas, om anmälan över huvud taget sker, saknas behov av att i en ny vallag ta in reglerna i 6 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande vallagen - som vallagskommitté förslog skulle upptas i förevarande paragraf - om att valsedel skall som första två namn uppta anmälda kandidater. När någon inte samtyckt till att vara kandidat 6 § Bestämmelsen motsvarar 6 kap. 7 a § i den nuvarande vallagen. Reglerna innebär att en kandidat kan offentligt påpeka att kandidaten inte står bakom den valsedel där han tagits upp. Tillämpningsområdet för regeln blir mycket snävt eftersom alla kandidater som anmälts skall lämna sitt medgivande enligt 5 kap. 14 §. Det kan dock förekomma att personer tas upp som kandidater för partier som inte registrerar partibeteckning. Regeln bör därför finnas kvar i den nya vallagen. Föreskriften om att valsedeln skall bifogas anmälan har dock slopats eftersom valmyndigheten ändå har tillgång till valsedlarna. Hur valsedlar skall beställas och hur de hålls till handa 7 § Första stycket motsvarar del av 6 kap. 4 § första stycket i den nuvarande vallagen och av detta framgår att skall tillhandahålla valsedlar till partierna. Andra stycket är nytt och anger att effektuering av beställningar kan vägras. Beslut om detta får fattas av den myndighet som tar emot beställningen. Regeln, som efterfrågats vid remissförfarandet, införs för att förhindra missbruk av partiernas anmälningar av kandidater. Regeln innebär att reglerna om anmälan av kandidater enligt 5 kap. och beställning av valsedlar knyts samman. fungerar systemet så att vem som helst kan beställa valsedlar med vilket utseende som helst. Detta innebär att en person utanför ett parti kan beställa valsedlar för det partiet och ange vilka kandidater som helst på valsedeln. Enda begränsningen har varit att beställaren skall betala valsedlarna i förskott.