prop · GK031D8 · 1997-01-01 00:00:00 — För statliga myndigheter har det skett en snabb utveckling av budgetprocess, redovisningsregler och utvärdering. För organisationer som erhåller statsbidrag pågår en liknande utvecklingsprocess. I det ligger att man bättre skall kunna följa verksamheters målsättning, arbetsmetoder och effektivitet med hjälp av ansökningshandlingar och årsredovisningar. är det viktigt att de enskilda organisationerna får utforma sina insatser utifrån den egna orga- nisationens särart så att mångfalden i det drogförebyggande arbetet värnas. Därigenom kan större trovärdighet och bättre effekt av insatserna uppnås. En särskild arbetsgrupp är tillsatt för att utvärdera medlens användning och effekter av bidragsgivningen. Arbetsgruppen skall bl.a. se över fördelningskriterierna, utarbeta riktlinjer för bidragsgivningen och behandla frågan om fler organisationer bör få del av bidraget. För kommande budgetår föreslås oförändrad nivå på anslaget. Regeringen föreslår att det anvisas som bidrag till vissa nykterhetsorgsanisationer m.fl. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 7 8411) Anslagssparande 608 1995/96Anslag 11 604 Utgiftsprognos 12 212 därav 1996 8 597 1997 Förslag 7 639 1998 Beräknat 7 618 1999 Beräknat 7 867 1 Beloppen anges i tusental kr () är central myndighet med övergripande mål att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannen skall därvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Ombudsmannen biträds av ett konsultativt råd och har en opinionsbildande och attitydpåverkande roll. BO skall i sin verksamhet bl.a. följa och delta i den allmänna debatten med särskild tonvikt på frågor som rör utsatta barn och barns delaktighet och medinflytande. BO har att inom sitt verksamhetsområde bl.a. ta initiativ till åtgärder som syftar till att hävda barns och ungdomars rättigheter och intressen och eventuellt lämna förslag till regeringen om författningsändringar eller andra åtgärder som anses behövas. BO skall även samordna ett nationellt arbete i mobbningsfrågor och hålla samman olika typer av sektorsövergripande uppföljningsstudier om villkoren för barn och unga upp till . är en relativt liten myndighet med uppgift att bevaka och följa upp barns och ungas villkor. BO har även en opinionsbildande funktion inom området. inger en årlig rapport till regeringen om sin verksamhet under det gångna verksamhetsåret. BO har under det gångna verksamhetsåret haft en aktiv roll i debatten om ställning i förhållande till svensk lagstiftning. BO har även lagt ner stort arbete på frågor om mobbning och har givit ut informationsskrifter på detta tema. Myndigheten har därvid medverkat till att öka uppmärksamheten när det gäller barns och ungas situation och behov. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |De övergripande målen skall vara oförändrade kommande| | | | | |budgetår. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 7 639 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Enligt ändringar i instruktionen som trädde i kraft den| |skall även informera om| |FN:s konvention om barnets rättigheter och ta| |initiativ till samordning och utveckling av samhällets| |förebyggande insatser inom området barns och ungas| |säkerhet. konsultativa råd minskas| |till sju personer. Regeringen anser att kunnat satsa på de verksamheter som bedömts som mest angelägna och relevanta utifrån den givna resursramen. Regeringen anser att den övergripande målsättningen för verksamheten inom ansvarsområde skall vara oförändrad under det kommande verksamhetsåret och föreslår ett anslag på . För budgetåren 1998 0ch 1999 beräknas anslagsnivån till respektive . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 6 2391) Anslagssparande 10 1995/96Anslag 8 961 Utgiftsprognos 8 970 därav 1996 6 018 1997 Förslag 5 916 1998 Beräknat 6 356 1999 Beräknat 6 549 1 Beloppen anges i tusental kr för internationella adoptionsfrågor () är central myndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. Det övergripande målet för är att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoptionen sker till barnens bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . Nämnden ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländska beslut om adoption samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. Socialnämnderna skall enligt socialtjänstlagen inhämta yttrande från om det avsedda förmedlingssättet är tillförlitligt när det är frågan om adoption av ett utländskt barn utan medverkan av auktoriserad organisation. avlämnade sitt betänkande Internationella adoptionsfrågor - m.m (SOU 1994:137). I betänkandet föreslås att skall ratificera om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Enligt utredningens förslag bör den rättsliga regleringen som följer av tillträdet till konventionen ske genom att konventionen inkorporeras i det svenska rättssystemet genom en särskild lag. I övrigt lämnar utredningen ett antal förslag till lagändringar, bl.a. för att stärka den enskildes rättssäkerhet i samband med adoption. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Det övergripande målet för skall vara oförändrat det| |kommande budgetåret. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 5 916 tkr | | | | | |Övrigt | | | |De förslag som regeringen avser att lämna på grundval av| |förslag kan påverka| |NIA:s verksamhet i viss utsträckning. är en liten högspecialiserad myndighet med väl definierade myndig- hetsuppgifter. Den handlägger enskilda ärenden inklusive ansökningar från organisationer om auktoriation men lämnar också råd i adoptionsärenden samt utövar tillsyn över adoptionsorganisationer. I rådgivningsverksamheten ingår också att lämna råd och information till kommuner och domstolar samt bedriver allmän verksamhet för att främja internationella adoptioner. Regeringens bedömning är att myndigheten fungerar väl och att de anslagna resurserna nyttjas på ett tillfredsställande sätt. Regeringen avser att på grundval av förslag förelägga en proposition med förslag som i vissa hänseenden kan påverka NIA:s framtida arbetsuppgifter. Regeringen anser att den övergripande målsättningen för verksamheten inom NIA:s ansvarsområde skall vara oförändrad under det kommande verksamhetsåret. Anslaget för beräknas till , varav avser bidrag till de auktoriserade adoptionsorganisationerna. För kommande budgetår beräknas ett resurstillskott med . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas anslagsnivån till respektive . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 468 5941) Anslagssparande 51 631 1995/96Anslag 754 218 Utgiftsprognos 843 143 därav 1996 576 373 1997 Förslag 507 720 1998 Beräknat510 942 1999 Beräknat528 774 1 Beloppen anges i tusental kr (SiS) har som övergripande mål att svara för att alla som behöver vård vid ett särskilt ungdomshem eller ett LVM-hem skall kunna beredas vård av god kvalitet. SiS skall vidare, i samarbete med kommuner och landsting, verka för ett vårdutbud som med beaktande av närhetsprincipen är differentierat utifrån individuella vårdbehov. SiS har således ansvaret för planering, ledning och drift av de särskilda ungdomshemmen och av vissa institutioner för vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). SiS är huvudman för 34 särskilda ungdomshem och 23 LVM-hem. Institutionerna är i huvudsak avsedda för tvångsvård som kan ske vid såväl slutna avdelningar som vid mer öppna. Vården skall enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) övergå till frivillig vård inom SiS egna institutioner, vid andra kommunalt eller privat drivna institutioner. Den vård som ges skall vara av god kvalitet samt differentierad utifrån individuella vårdbehov med beaktande av närhetssprincipen. Det innebär att t.ex. psykiskt störda missbrukare, kvinnliga missbrukare, narkotika- eller blandmissbrukare, m.fl bör kunna ges speciellt anpassad vård vid särskilda enheter eller institutioner. Även på ungdomssidan differentieras. Verksamheten finansieras dels genom de anslag som SiS förfogar över, dels genom vårdavgifter som tas ut av kommunerna. I den proposition (1992/93:61) som låg till grund för beslut om statligt övertagande av huvudmannaskapet för LVM-hemmen och de särskilda ungdomshemmen beräknades att statens andel av kostnaderna skulle utgöra cirka hälften för ungdomshemmen och cirka en tredjedel för LVM-hemmen. Senaste budgetåret svarade SiS anslag för av kostnaderna för LVM-hemmen och av kostnaderna för ungdomshemmen. Fördelningen mellan statens finansiering och vårdavgifterna överensstämmer således inte med vad propositionen avsåg. Verksamheten vid är mycket omvärldsberoende och därför svårplanerad. Den är ständigt utsatta för krav på förändring och anpassning. Därtill skall den vård som tillhandahålls tillgodose vitt skilda behov och ha en hög kvalitet. SiS är i hög grad beroende av intäkter från vårdavgifter, varför en minskad efterfrågan av missbrukarvård har gett ett ekonomiskt underskott. Efterfrågan av LVM-placeringar har minskat kraftigt, vilket gett minskade intäkter och förorsakar ekonomiska problem. Vid övertagandet fanns knappt 1 000 mot cirka 625. SiS har genomfört olika åtgärder för att få verksamheten i ekonomisk balans, bl.a. har man minskat antalet platser inom missbrukarvården genom att avveckla två institutioner samt skurit ned antalet platser vid samtliga institutioner. Det kan bli nödvändigt med ytterligare neddragningar av . Efterfrågan är större på ung- domssidan där man genomför utbyggnad. Anpassningen av verksamheten till efter- frågan är dock förenat med stora kostnader och tar även att genomföra. I samband med nedläggning av institutioner uppstår kvardröjande kostnader upp som intäkter i form av avgifter helt försvinner. Kostnaderna för lokaler kan dock ligga kvar under väsentligt . För att öka intäkterna har ett nytt avgiftssystem, med ökade differentierade avgifter, införts. Avgiftsnivån får dock inte avvika allt för mycket från riksgenomsnittet för liknande institutioner som drivs av andra huvudmän. Kommunerna är ytterst kostnadsmedvetna. En allt för hög avgiftsnivå riskerar att ytterligare minska efterfrågan och därmed ge lägre avgiftsintäkter. beräknar att för /96 uppkommer ett löpande anslagsöverskridande med . ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Det övergripande målet för | |föreslås oförändrat under det kommande verksamhetsåret.| | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 507 720 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster 807 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |SiS anslag, som tidigare budgetår bestått av dels ett| |anslag för myndighetens centrala förvaltning, dels ett| |anslag för vårdverksamheten, slås samman till endast ett| |anslag. Därigenom uppnås ökad flexibilitet för SiS totala| |verksamhet. | | Regeringen har uppdragit åt att| |utvärdera det statliga övertagandet av ungdomsvården vid| |de särskilda ungdomshemmen och missbrukarvården vid| |LVM-hemmen. Regeringens bedömning är att de åtgärder som SiS genomfört för att effektivisera och omstrukturera vården vid institutionerna varit nödvändiga. Myndigheten skall även fortsättningsvis lägga största vikt vid att uppnå en optimal balans mellan den vård som efterfrågas och de resurser som kan erbjudas, utan att vårdens kvalitet eftersätts. Trots att myndigheten genomfört kraftiga åtgärder för att få verksamheten i ekonomisk balans beräknas ett överskridande på för innevarande budgetår. Regeringen har i tilläggsbudgeten föreslagit att SiS för innevarande budgetår engångsvis tillförs för att klara det uppkomna budgetunderskottet. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en utvärdering av det statliga övertagandet av ungdomsvården vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen, samt lämna förslag till åtgärder som krävs för att SiS verksamhet och ekonomi skall komma i balans. Kraven på huvudkontoret har varit större än vad som förutsågs när myndigheten beslutades. Uppbyggnaden av gemensamma administrativa system har krävt stora insatser. Sambanden mellan vårdresultat och ekonomiska insatser måste tydliggöras och utbyggnaden av ändamålsenliga uppföljningssystem är därför av stor vikt. Regeringen ser det som viktigt att SiS fortsätter satsningen på kompetensutveckling hos personalen på institutionerna samt metodutveckling och stöd till forskningsprojekt som ger ökade kunskaperna om vårdens effekter. Regeringen beräkar ett anslag kommande budgetår på . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas anslagsnivån till respektive . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 3 7671) Anslagssparande 3 233 1995/96Anslag 21 000 Utgiftsprognos 24 233 därav 1996 20 089 1997 Förslag 14 527 1998 Beräknat 14 559 1999 Beräknat 15 069 1 Beloppen anges i tusental kr Alkoholinspektionen utövar central tillsyn över efterlevnaden av alkohollagen (SFS 1994:1738). De övergripande målen för myndigheten är att tillse att lagar och bestämmelser avseende hantering av alkohol efterlevs och bidra till att samhällets alkoholpolitiska mål uppfylls. Alkoholinspektionen startade sin verksamhet med anledning av bl.a. EU-medlemskapet och att beslutat att avskaffa de tidigare import-, export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen när det gäller spritdrycker, vin och starköl. Dessa har ersatts av ett nytt alkoholpolitiskt motiverat tillstånds- och tillsynssystem som sköts av Alkoholinspektionen. Alkoholinspektionens första verksamhetsår har präglats av dels uppbyggnad av verksamheten och dels genomförandet av avmonopoliseringen av tillverkning och partihandel av alkoholdrycker. Samarbetet med länsstyrelserna har inletts i samband med att tillståndsgivningen i serveringsärenden överfördes till kommunerna . Tillsynsarbetet och utvecklingen av detta har visat sig kräva stora resurser. Misstankar om att EU-inträdet medfört en ökad illegal införsel av spritdrycker och starköl har stärkts . Inspektionen bedömer att detta förhållande kräver särskild uppmärksamhet från inspektionens sida och särskilda resurser skall avsättas för detta ändamål. Alkoholinspektionen har med hänsyn till den korta tid som myndigheten varit verksam av regeringen medgivits dispens från kravet på att inge resultatredovisning. Alkoholinspektionen har i första hand prioriterat prövningen av tillståndsärenden som löpt planenligt. Inspektionen bedömer att nästa budgetår kommer att innebära utökad verksamhet i flera avseenden. Under innevarande budgetår utbetalade genom ett regeringsbeslut sammanlagt till 4 länsstyrelser i landet - , , och - med uppgift att fungera som särskilt resursstöd åt Alkoholinspektionen. De skulle också när det gäller partihandels- och tillverkningsfrågor fungera som särskilt resurs- och utbildningsstöd till övriga länsstyrelser. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |De övergripande målen för Alkoholinspektionen skall vara| |oförändrade under kommande verksamhetsår. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 14 527 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Finansieringen av Alkoholinspektionens verksamhet| |skall täckas genom de avgifter inspektionen tar ut från| |partihandlare och tillverkare. Dessa avgifter går in på| |en särskild inkomsttitel och är inte disponibla för| |Alkoholinspektionen. Regeringen anser att målen för Alkoholinspektionen bör ligga fast under det kommande verksamhetsåret och föreslår ett anslag på . beräknas anslagsnivån till respektive . Med hänsyn till att belastningen på Alkoholinspektionen är fortsatt mycket hög bedömer regeringen att det resursstöd som inspektionen fått från fyra särskilt utvalda länsstyrelser bör i mån av tillgång fortsätta även kommande budgetår men bör finansieras av Alkoholinspektionen inom det givna anslaget. ------------------------------------------------------- 1995/96Anslag 1 0001) Utgiftsprognos 104 1997 Förslag 674 därav 1996 59 1998 Beräknat 675 1999 Beräknat 699 1 Beloppen anges i tusental kr inrättades i samband med att blev EU-medlem och samtliga monopol inom alkoholområdet utom detaljhandelsmonopolet avskaffades. Detaljhandelsmonopolet skall fungera icke-diskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. övergripande mål är att på begäran av leverantör av spritdryck, vin eller starköl, vars produkt har avvisats eller avförts ur Systembolagets sortiment, pröva om Systembolagets beslut grundats endast på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga samt etiska hänsyn samt att någon favorisering inte skett av inhemska produkter. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. Den utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Det övergripande målet för | |ansvarsområde är oförändrat under det kommande| | | | | |verksamhetsåret. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 674 tkr | ------------------------------------------------------- Nämndens verksamhet styrs helt av hur många leverantörer som överklagar inköpsbeslut. under verksamhetsåret har nämnden endast haft ett begränsat antal ärenden. Regeringen bedömer att det finns en risk att ärendemängden kan komma att öka genom att det uppkommit en överetablering som skapar ekonomiska svårigheter för vissa av partihandlarna. I en sådan situation kan det antas att överklagandena till kommer att öka. De övergripande målen för bör ligga fast. Regeringen föreslår ett anslag på för kommande budgetår. För budgetåren 1998 och 1999 beräknas en anslagsnivå på respektive . är central expert- och tillsynsmyndighet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor som rör alkohol, tobak och andra missbruksmedel, såvitt det inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. Vidare är styrelsen inom totalförsvaret ansvarig för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig (prop. 1995/96:4). De övergripande målen för är att verka för god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. huvuduppgifter är att bedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inom framför allt områdena hälso- och sjukvård och socialtjänst. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att myndigheten har erhållit ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att kommer att förbruka av sina förvaltningsmedel. har i sin årsredovisning för /95 angett att myndigheten har fortsatt arbetet med att skärpa tillsynen, uppföljningen och utvärderingen samt att öka genomslaget av resultaten på verksamhet i privat och regi. Vidare har haft som ambition att genomföra sitt uppdrag med höjd produktivitet och kvalitet och med en koncentration till särskilt relevanta insatsområden. För /95 disponerade totalt inom sitt ramanslag. I årsredovisning avseende /95 redovisas att av dessa hade förbrukats vid budgetårets utgång. Orsaken till att det fanns oförbrukade medel är att vissa projekt försenats och därmed också användningen av anslagna medel. har dock under innevarande budgetår påbörjat den verksamhet som inte kunde genomföras under /95. För /96 gäller att av ramanslaget har förbrukats . Enligt regeringens bedömning finns det inga skäl att vidta några åtgärder med anledning av denna utveckling. Anslaget beräknas för budgetåren 1997, 1998 och 1999 uppgå till 373, 365 respektive . Den förändring i anslagsnivå som planeras är föranledd av att vissa medel för reformuppföljningar upphör detta budgetår. Ökningen av ramanslag för är en följd av olika tekniska justeringar av anslaget. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 343 6301) Anslagssparande 45 229 1995/96Anslag 544 929 Utgiftsprognos 581 260 därav 1996 420 327 1997 Förslag 372 994 1998 Beräknat365 053 1999 Beräknat376 081 1 Beloppen anges i tusental kr ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |För den kommande planeringsperioden, 1997 - 1999,| |skall övergripande mål ligga fast. | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 372 994 tkr | |Uppskattade avgifts- | |och uppdragsinkomster m.m. 20 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Myndighetens roll som stabsorgan till| |bör vidareutvecklas och| | | |förtydligas.Resultatbedömning | | | |Regeringen anser mot bakgrund av bl.a. den| |redovisning av verksamhetens resultat som finns i| |årsredovisningen och FAF att i många| |avseenden nått de mål som lades fast i propositionen om| |framtida roll, uppgifter och| |inriktning (1988/89:130). Enligt regeringens bedömning| |innebär detta bl.a. att arbetet med att bedriva| |tillsyn samt utvärdera och följa upp verksamheter inom| |socialtjänst och hälso- och sjukvård numera står i| |förgrunden i myndighetens verksamhet. Regeringen vill| |också framhålla att | |förbättrat formerna för den interna styrningen av| |verksamheten vilket innebär att styrelsen ytterligare| |kunnat koncentrera sina insatser mot väsentliga| |problem inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. | | Regeringen delar uppfattning att| |myndigheten uppfyller sina mål på ett i huvudsak| |tillfredsställande sätt men att det fortfarande finns| |väsentliga brister och utvecklingsbehov som behöver| |uppmärksammas . Regeringen| |vill i detta sammanhang framhålla det utvecklingsbehov| |som finns när det gäller samordning och inriktning av| |de medel som finns tillgängliga för utveck-| |lingsinsatser. Dessutom vill regeringen framhålla| |vikten av att arbetet med att förbättra| |verksamhetsstatistiken från socialtjänst och hälso- och| |sjukvård prioriteras. | | När det gäller Nationell uppföljning och utvärdering| |anser regeringen att kvaliteten i det genomförda| |arbetet utvecklats under en följd av år. Det finns dock| |enligt vår mening ett behov av att utveckla kompetens| |och kvalitet inom detta område. Regeringen anser| |vidare att det behövs en fördjupad dialog med| |om inriktningen av verksamheten.| |Genom en sådan dialog kan det underlag som Social-| |styrelsen tar fram inom Nationell uppföljning och| |utvärdering effektivisera statsmakternas styrning av| |hälso- och sjukvård och socialtjänst. | | Regeringen anser vidare att det av | |avrapportering (årsböcker, analysböcker,| |reformuppföljningar m.m.) tydligare bör framgå vilket| |organ (, landsting, kommuner, m.fl.)| |som är huvudmottagare av den framtagna informationen.| |En ökad tydlighet kan bl.a. underlätta bedömningen av| |resultat inom verksamhetsgrenen| |Nationell uppföljning och utvärdering. | | På tillsynsområdet har enligt regeringens mening| |organisation och arbetsmetodik utvecklats påtagligt| |under den senaste planeringsperioden. Kvaliteten i| |tillsynsarbetet har också höjts. Ett viktigt resultat| |av myndighetens arbete är att kvalitetsfrågorna inom| |hälso- och sjukvården har fått ökad uppmärksamhet.| |Regeringen anser att i arbetet med| |tillsynsverksamheten även fortsättningsvis bör upp-| |märksamma vårdgivarnas ansvar att bedriva| |kvalitetssäkring.