prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — 8 § Om en kommun är indelad i flera valkretsar skall besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet mandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Antalet personer som har rösträtt i kommunen skall beräknas på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. 9 § Om antalet mandat som en valkrets får enligt 8 § blir mindre än 15, skall antalet ändå bestämmas till 15. Antalet mandat i övriga kretsar skall då jämkas i motsvarande utsträckning. I ett sådant fall skall valkretsindelningen omprövas före nästa val. När skall fördelningen mellan valkretsarna av de fasta mandaten beslutas? 10 § Den centrala valmyndighetens beslut enligt 2 § och beslut enligt 6, 8 och 9 §§ om antalet fasta valkretsmandat skall meddelas det år då ordinarie val skall hållas. 11 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i 10 §. 12 § får överklagas - den centrala valmyndighetens beslut enligt 2 § om antalet valkretsmandat vid val till , och - beslut enligt 6, 8 och 9 §§ om antalet valkretsmandat för val till landstings- och kommunfullmäktige. 4 kap. Valdistrikt och valförrättare 1 § Varje kommun skall delas in i geografiskt avgränsade röstningsområden. Ett sådant område kallas valdistrikt. 2 § Om kommunen har fler än en valkrets för val till kommunfullmäktige, skall varje sådan krets omfatta ett eller flera valdistrikt. 3 § Ett valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500 personer som har rösträtt. Om det finns särskilda skäl, får ett valdistrikt omfatta färre än 300 som har rösträtt. får efter samråd med valnämnden besluta om valdistrikt som omfattar fler än 1 800 personer som har rösträtt. På förslag av fullmäktige i kommunen skall besluta om kommunens indelning i valdistrikt. Kommunen skall se över indelningen året närmast före det år då ordinarie val till skall hållas. Om det behövs får självmant besluta om indelningen i valdi- strikt. Innan fattar ett sådant beslut, skall fullmäktige i kommunen få tillfälle att yttra sig. Tid för beslut om indelning i valdistrikt 4 § beslut om indelning i valdistrikt skall meddelas året före det år då beslutet skall tillämpas . skall i ortstidning kungöra beslut om indelning i valdistrikt. 5 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valdistrikt får meddelas senare än som sägs i 4 §. 6 § När val skall hållas enligt denna lag skall valnämnden utse minst fyra personer att vara valförrättare i varje valdistrikt. Nämnden skall förordna en av dessa att vara ordförande och en att vara ersättare för ordföranden. Vid röstningen skall minst tre av valförrättarna vara närvarande. En av dessa skall vara ordföranden eller ordförandens ersättare. 7 § Alla som är valbara till ledamöter i valnämnden är skyldiga att ta emot ett uppdrag som valförrättare, om de inte har ett giltigt hinder. 8 § beslut enligt 3 § i ärenden om indelning i valdistrikt får överklagas hos . Om en valnämnd har beslutat att inte godta ett hinder mot att ta emot ett uppdrag som valförrättare, får detta beslut överklagas hos . Tiden för överklagande räknas från den dag beslutet meddelades. beslut får inte överklagas. Registrering av partibeteckningar och anmälan av kandidater Partibeteckning skyddas genom registrering och anmälan av kandidater 1 § En partibeteckning kan skyddas vid val. För att få ett sådant skydd skall partiet registrera partibeteckningen och anmäla kandidater till valet. 2 § Skyddet för en registrerad partibeteckning består i att sådana namn som skrivits till eller som inte avser någon av de kandidater som partiet anmält till valet enligt 13 § skall anses obefintliga om de förekommer på valsedlar för partiet. Bestämmelser om valsedlar med registrerad partibeteckning finns också i 6 kap. 3 och 5 §§ och 18 kap. 11 §. 3 § Ansökan om registrering av en partibeteckning görs hos den centrala valmyn- digheten. För att partiets beteckning skall registreras skall kraven i 4-7 §§ vara uppfyllda. 4 § Ansökan om registrering av en partibeteckning skall vara skriftlig. I ansök- an skall det stå för vilket slag av val som partiet söker registrering. Om ansökan gäller registrering för val till landstings- eller kommunfullmäktige, skall partiet också ange för vilket landsting eller vilken kommun det begär registrering. Med ansökan skall följa förklaringar enligt 7 § eller ett intyg av publicus att sådana förklaringar har visats upp för honom eller henne. 5 § Ansökan om registrering av en partibeteckning skall ha kommit in till den centrala valmyndigheten det år då val skall hållas för att partibeteckningen skall kunna få skydd vid valet. Om ansökan gäller ett annat val än ordinarie val till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till , skall ansökan ha kommit in inom efter det att beslutet om valdag har meddelats.- 6 § Den centrala valmyndigheten skall registrera en partibeteckning om följande villkor är uppfyllda. Partibeteckningen består av eller innehåller ord. Partiet är inte en underavdelning av en politisk sammanslutning. En ansökan om registrering för val till har dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte partiet är representerat i . En ansökan om registrering för val till landstings- eller kommunfullmäktige har dokumenterat stöd av minst 100 respektive minst 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som ansökan gäller. En ansökan om registrering för val till har dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte partiet är representerat i parlamentet. Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning - som redan är registrerad, eller - som ett parti redan ansökt om att få registrerad, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. I 9 § finns bestämmelser om undantag från kravet i 6. 7 § De som enligt 6 § 3-5 stöder en ansökan om registrering skall själva skriva under en förklaring om stödet. De skall i förklaringen också ange sitt person- nummer och den kommun där de är folkbokförda. För vilka val registreringen gäller 8 § Om en partibeteckning registreras för val till , gäller registre- ringen också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Registreras en partibeteckning för val till , gäller registreringen val i det och val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom . Registreras en par- tibeteckning för val till kommunfullmäktige i en kommun, gäller registreringen val i den kommunen. Registreras en partibeteckning för val till , gäller registreringen det valet. 9 § Om ett parti som har registrerat en partibeteckning går med på det, kan ett annat parti få samma beteckning registrerad - för val till även om beteckningen redan är registrerad för val till landstings- eller kommunfullmäktige, eller - för val till , även om partibeteckningen redan är registrerad för val till kommunfullmäktige inom . Detta gäller också om det första partiets ansökan ännu inte lett till registrering, när det andra partiet lämnar in sin ansökan. 10 § Ett parti som fått sin partibeteckning registrerad skall anmäla ett ombud till den centrala valmyndigheten inom efter det att registreringen av partibeteckningen har kungjorts enligt 12 §. De ombud som partierna har anmält är behöriga att lämna medgivande enligt 9 §. När avregistreras partibeteckningar? 11 § En registrerad partibeteckning skall tas bort ur registret om 1. partiet begär det, 2. partiet inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd till riks- dagen, landstings- eller kommunfullmäktige eller till Europa-parlamentet, eller 3. partiet inte har anmält ett ombud enligt 10 §. Kungörelse av registrering och avregistrering 12 § När en partibeteckning har registrerats eller tagits bort ur registret, skall den centrala valmyndigheten kungöra detta i Post- och . Anmälan av kandidater 13 § För att skydda sin beteckning vid val skall partier som registrerat partibeteckning också anmäla samtliga sina kandidater. Om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver det får anmälan i stället göras hos . 14 § Anmälan av kandidater skall göras skriftligen av partiets ombud eller av en person som ombudet utsett. Kandidaterna skall skriftligen förklara att de gett partiet tillstånd att anmäla dem. Förklaringen skall skickas med anmälan. 15 § För val till skall partiet anmäla kandidater i en viss valkrets. För val till skall partiet som kandidater anmäla personer folkbokförda i och som kandidater för val till kommunfullmäktige personer folkbokförda i kommunen. För val till skall partiet anmäla kandidater för landet. Försäkran av unionsmedborgare som önskar kandidera 16 § Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till skall senast vid som den centrala valmyndigheten bestämmer enligt 19 §, lämna en försäkran till den centrala valmyndigheten. I den skall de - ange sin nationalitet och sin adress i , - ange den valkrets eller område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och - försäkra att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Till en sådan försäkran skall följa ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att valbarheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. Bristfällig anmälan av kandidater 17 § Om en anmälan saknar uppgifter skall den myndighet som tagit emot anmälan genast underrätta den som anmält kandidaterna. Om det är fråga om en försäkran enligt 16 § skall den centrala valmyndigheten underrätta kandidaten själv. Detsamma skall gälla om en förklaring eller ett intyg som fogats till en anmälan eller en försäkran saknar uppgifter. I underrättelsen skall det anges när handlingen senast skall ha ändrats eller kompletterats. Ärendet skall slutligt prövas av den centrala valmyndigheten efter denna tidpunkt. 18 § Kandidaters namn skall anses som obefintliga i anmälan, om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas tillstånd att anmäla dem. En kandidat som inte visar upp ett intyg enligt 16 § andra stycket får inte kandidera. Om en sådan kandidats namn anmäls till ett val skall kandidatens namn anses obefintligt. Tidpunkten för anmälan av kandidater 19 § Den centrala valmyndigheten skall inför varje val - bestämma när kandidaterna senast skall anmälas, - kungöra denna tidpunkt i Post- och , - underrätta varje parti som registrerat sin partibeteckning om tidpunkten, och - bestämma när försäkran enligt 16 § senast skall lämnas. Listor över partier som anmält kandidater 20 § Den centrala valmyndigheten skall upprätta listor över de partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater. Sådana listor skall upprättas för varje slag av val och för varje riksdagsvalkrets, varje landsting och varje kommun eller, vid val till , landet som helhet. I 9 kap. 11 § finns det bestämmelser om att sådana listor skall finnas i röstningslokalerna. 21 § Den centrala valmyndighetens beslut i ärenden enligt detta kapitel får överklagas hos . Valsedlars utformning och innehåll 1 § Den centrala valmyndigheten skall hålla till handa de valsedlar som skall användas vid val. 2 § Valsedlarna skall vara lika till storlek och material. För val till riks- dagen skall användas gula, för val till blå och för val till kommunfullmäktige vita valsedlar. För val till skall användas vita valsedlar. Den centrala valmyndigheten får förse valsedlar med en särskild beteckning för att underlätta räkningen av dem. 3 § På en valsedel skall det finnas en partibeteckning. En valsedel bör dessutom innehålla - namn på en eller flera kandidater, - en valkretsbeteckning som visar för vilken valkrets valsedeln är avsedd, - en valbeteckning som visar för vilket val valsedeln gäller, och - uppgift om det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 §. 4 § På valsedlar som innehåller kandidatnamn bör varje kandidat identifieras på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. Om en valsedel innehåller kandidatnamn skall det på valsedeln finnas ett markerat utrymme intill varje namn där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. Om en valsedel innehåller kandidatnamn, skall namnen förses med nummer och tas upp i nummerordning under varandra. 5 § Om en väljare skriver till ett kandidatnamn på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 5 kap. 13 §, skall väljaren anses ha lämnat en särskild personröst för namnet. Har flera kandidatnamn skrivits till på en sådan valsedel, skall väljaren anses ha lämnat en personröst för det första namnet. Av 18 kap. 11 § tredje stycket framgår att strykningar av namn på valsedel som upptar namn inte beaktas. När någon inte samtyckt till att vara kandidat 6 § Den som har angetts som kandidat på en valsedel som hålls till handa vid ett val utan att ha samtyckt till det kan anmäla detta till . Anmälan skall göras skriftligen. skall föra en förteckning över de anmälningar som kommer in före valet. Hur valsedlar skall beställas och hur de hålls till handa 7 § Den centrala valmyndigheten förser på beställning varje parti med valsedlar till det antal partiet önskar. En beställning från ett parti som registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater enligt 5 kap. 13 § levereras bara om beställningen gjorts av en behörig företrädare för partiet, av partiets ombud eller av en person som ombudet utsett. 8 § Staten svarar för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar antalet personer som har rösträtt i valkretsen för ett parti som deltar i riksdagsvalet, om partiet vid detta val får eller vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet. Detta gäller också ett parti som, utan att ha uppnått den angivna röstandelen, är eller genom valet blir representerat i . 9 § Staten svarar för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar antalet personer som har rösträtt i valet för ett parti som deltar i val till landstings- eller kommunfullmäktige, om partiet är eller genom valet blir representerat i fullmäktige. 10 § Staten svarar för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar antalet personer som har rösträtt i valet för ett parti som deltar i valet till , om partiet vid detta val får eller vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet. 11 § Vid tillämpning av 8-10 §§ beräknas antalet personer som har rösträtt på grundval av uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister året före valåret. 12 § Den centrala valmyndigheten levererar bara valsedlar som beställaren betalar i förskott, om 1. valsedlarna beställs av ett annat parti än som sägs i 8-10 §§, 2. valsedlarna beställs av någon annan än den som är behörig företrädare för partiet, eller 3. valsedlar beställs till ett antal som överstiger vad som sägs i 8-10 §§. 13 § Om ett parti har betalat valsedlarna i förskott och om partiet enligt 8-10 §§ får rätt att vid valet få kostnadsfria valsedlar, skall förskottet betalas tillbaka. Återbetalningen får motsvara högst vad staten skall svara för enligt 8-10 §§. Beloppet betalas tillbaka till partiet oavsett vem som har betalat förskottet. 14 § Den centrala valmyndigheten förser på beställning och utan särskild ersätt- ning valsedlarna med partibeteckning, kandidatnamn samt valkrets- och valbeteck- ningar. När skall valsedlar beställas? 15 § Före ett val skall den centrala valmyndigheten bestämma den sista dag då valsedlar skall ha beställts för att de skall kunna levereras före valdagen. I särskilda fall får myndigheten bestämma en senare dag för be- ställning och leverans. Om en beställning kommer in senare än vad den centrala valmyndigheten har bestämt, hålls valsedlar till handa bara om de kan levereras före valdagen och utan att leveransen av tidigare gjorda beställningar försenas.- 16 § Den centrala valmyndigheten har rätt att få hjälp av i ärenden enligt detta kapitel. 17 § Den centrala valmyndighetens beslut i ärenden enligt detta kapitel får överklagas hos . 7 kap. Röstlängder och röstkort Vem som skall finnas i röstlängd 1 § Röstlängderna för val till skall innehålla alla svenska medborgare som fyller senast på valdagen och som är eller har varit folkbokförda i landet. Svenska medborgare som inte har varit folkbokförda i landet skall tas upp i en röstlängd bara om de senast före valdagen skriftligen anmäler sig. Den som gjort en sådan anmälan skall tas upp i röstlängd för anmälan. Avges en röst från en person som inte tagits upp i en röstlängd men som i övrigt uppfyller kraven för rösträtt, skall den avgivna rösten anses som en anmälan enligt andra stycket. I fråga om anmälan finns också regler i 10 §. 2 § Röstlängderna för val till landstings- och kommunfullmäktige skall innehålla uppgifter om - alla svenska medborgare som fyller senast på valdagen och som är folkbokförda i respektive kommunen, - unionsmedborgare samt medborgare i och som fyller senast på valdagen och som är folkbokförda i respektive kommunen, och - andra utlänningar som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i respektive kommunen och som har varit folkbokförda i landet i följd före valdagen. 3 § Röstlängderna för val till skall innehålla uppgifter om - svenska medborgare som sägs i 1 §, och - unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som senast före valdagen enligt 5 § skriftligen hos skattemyndigheten anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. Vilka uppgifter en röstlängd grundar sig på 4 § När det skall hållas val enligt denna lag skall skattemyndigheten upprätta en röstlängd för varje valdistrikt. Det är uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister före valdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna. Särskilt om röstlängd vid val till 5 § Unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt vid val till skall senast före valdagen skriftligen hos skattemyndigheten anmäla sin önskan om att tas upp i röstlängd. I sin anmälan skall unionsmedborgare i en skriftlig försäkran - ange sin nationalitet och sin adress i , - ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och - försäkra att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Beslut med anledning av anmälningar meddelas när röstlängden upprättas. Underrättelse om ett sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. I vilken röstlängd skall de som har rösträtt finnas? 6 § Uppgifterna i aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister skall ligga till grund för beslut om i vilken röstlängd väljare som anges i 1-3 §§ skall finnas. De skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda före valdagen. De som då inte är folkbokförda i landet skall tas upp i röstlängden i det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer skattemyndigheten i vilken röstlängd de skall tas upp. 7 § För var och en som finns i en röstlängd skall skattemyndigheten upprätta ett röstkort. För val som hålls skall det upprättas ett gemensamt röst- kort. För väljare som inte har någon känd adress skall det upprättas röstkort bara om de begär det. Ett röstkort skall innehålla uppgift om - väljarens namn och nummer i röstlängden, och - vilka val som väljaren får delta i. Röstkortet bör också innehålla annan information om valet. 8 § Röstkorten skall skickas ut , dock senast i så god tid att de kan beräknas vara väljare som är folkbokförda i landet till handa dagar före valdagen. 9 § Väljare som har förlorat sitt röstkort eller inte har fått något röstkort skall få ett duplettröstkort om de begär det. Duplettröstkort skall beställas hos skattemyndigheten. De som vill ha ett duplettröstkort skall lämna uppgift om namn och personnummer. 10 § En anmälan om adress från svenska medborgare som inte är folkbokförda i landet skall anses också som en anmälan om att tas upp i röstlängd, om anmälan görs skriftligen till en skattemyndighet. Rättelse av uppgifter i en röstlängd 11 § De som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skall före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också de som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Frågor om rättelse skall prövas av skattemyndigheten. 12 § Får skattemyndigheten från en myndighet i någon annan medlemsstat meddelande om att en person som har rösträtt och som finns upptagen i röstlängd här i landet, redan avgett en röst i val till , skall skattemyndigheten genast rätta röstlängden. 13 § När samtliga beslut om rättelser förts in i en röstlängd skall den sändas till den kommun där valdistriktet ligger. 14 § beslut i ett ärende om rättelse får överklagas bara i samband med att det val överklagas för vilket röstlängden har upprättats. I ett sådant ärende får bara det åberopas som har förekommit hos skattemyndigheten. 1 § För val skall det finnas - valkuvert, - ytterkuvert för budröst, och - fönsterkuvert. Kuverten hålls till handa bara genom den centrala valmyndigheten. 2 § Valkuvert skall vara utformade på ett sådant sätt att färgen på den valsedel som väljaren lagt i kuvertet kan ses utan att valhemligheten avslöjas. 3 § Valkuvert och ytterkuvert för budröst skall före valet finnas - hos valnämnder, - på de postkontor där röstning skall anordnas, - hos den som ansvarar för den särskilda röstmottagningen i varje kommun, och - hos de utlandsmyndigheter som skall anordna röstmottagning. Sådana kuvert skall också finnas hos Posten Aktiebolags lantbrevbärare som skall ta hand om ytterkuvert för budröst och hos de personer som av valnämnden fått i uppdrag att hålla till handa valkuvert och ytterkuvert. Fönsterkuvert för röstning på postkontor, på särskilda röstmottagningsställen inom landet och på sådana röstmottagningsställen som inrättas av en utlandsmyndighet skall före valet finnas hos respektive röstmottagare. 4 § Ett parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet skall vid riksdagsval, landstings- och kommunfullmäktigval på begäran få valkuvert och ytterkuvert för budröst utan kostnad. Ett parti som vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet skall vid sådant val på begäran få valkuvert och ytterkuvert för budröst utan kostnad. 1 § All röstmottagning skall vara offentlig. 2 § För att avge sin röst skall väljarna för varje slag av val ta en valsedel för det parti de vill rösta på. Om de vill avge en särskild personröst skall de göra en markering för den kandidat som de helst vill se vald. Därefter skall väljarna själva lägga in den valsedel de valt i ett valkuvert för varje slag av val.