prop · GK03125 · 1997-01-01 00:00:00 — Gemensamt i projekten är att arbetet bedrivs utifrån nya synsätt och metoder där ungdomars engagemang och kreativitet aktivt tas tillvara för att därmed bl.a. motverka brott och utslagning. Organisationerna sprider kunskap, information och utvecklingsidéer vidare till andra som är verksamma inom området. 4.3.2 Nätverk för eldsjälar Utifrån erfarenheterna i de närmast ovanstående projekten har stöd för det tredje året beviljats med för att ytterligare utveckla och stödja ett nationellt nätverk för eldsjälar som initierades under /94. Nätverket, som samordnas av , har till uppgift att stödja och sprida information till projektledare över hela landet och det har byggt upp en databas för informationsutbyte om insatser inom området. Medel har också avsatts för att göra en särskild utvärdering av projektet. Utvärderingen presenteras i en särskild rapport och belyser i första hand rollen som projektledare och eldsjäl samt ger en beskrivning av effekterna av informationsinsatserna inom ramen för projektet för eldsjälar. I samband med ungdomskampanj mot rasism och främlingsfientlighet tillsattes en särskild kommitté av regeringen. Kommittén har i samarbete med myndigheter och organisationer genomfört informations- och opinionsbildande insatser riktade till ungdomar. Stöd med avsattes ur Allmänna arvsfonden för lokala utvecklingsprojekt med syfte att motverka främlingsfient- lighet och rasism samt öka förståelsen och toleransen mellan människor med olika kulturell bakgrund. Projektverksamheten har varit en viktig del av stödet till och uppmuntran av ungdomars engagemang och aktiva arbete på lokal nivå. Kommitténs arbete avslutades med en sammanställning över beviljat stöd samt en utvärderande rapport. Ytterligare stöd har utgått med ca 1,3 miljoner till insatser för att motverka främlingsfientlighet och rasism. Såväl det Assyriska- som det , Stiftelsen , för Ungdomsorganisationer m.fl. har genomfört attityd- och värderingsförändrande För att stimulera utveckling av ungdomars kulturprojekt med olika inriktning och syften har stöd beviljats med ca . Föreningen har utvecklat ung nycirkuskultur och ett nationellt nätverk av unga cirkusartister. Föreningen utvecklar "kulturell catering". m.fl. arbetar för att kombinera flera olika typer av kulturuttryck såsom musik, dans, teater och media. Föreningen skapar film med nya metoder och aktörer. Stöd har också utgått till flera teater- och kulturföreningar som verkar för att inom olika typer av kulturprojekt knyta ihop det mångkulturella samhället. 4.3.5 Särskilda insatser för flickor Med syfte att stärka flickors självkänsla och skapa förutsättningar för att deras behov och resurser särskilt uppmärksammas har fördelats till en rad olika projekt; Stiftelsen , Tjejverksamheten "Frostflingorna" på , Föreningen i , Sociala Missionen Sammanlagt ca har fördelats till ny-, om- och tillbyggnad samt till renovering av lokaler för ungdomsverksamhet. Drygt 40 föreningar och organisationer har erhållit denna typ av stöd. Stöd för att stimulera ungdomars intresse för och engagemang i miljöfrågor har utgått med ca . Därav har Stiftelsen fått för genomförandet av Ungdomens miljöriksdag (Youth Parliament for the environment). Stöd har också utgått till och för i första hand utbildnings- och För att utveckla kooperativ verksamhet på gymnasieskolor i , och beslutade regeringen att avsätta ca (avseende /96) till projekt som syftar till att utveckla kooperativ som drivs av elever. Projektverksamheten ska ge eleverna nya förutsättningar att inom ramen för sin utbildning utveckla särskild kompetens och beredskap som underlättar deras framtida möjligheter till försörjning. Stöd med sammanlagt har beviljats till våldsförebyggande projekt. () beviljades stöd med till en landsomfattande kampanj för att motverka att intresse för motorcyklar förknippas med våld och brottslighet. genomför ett supporterprojekt för att utveckla metoder för hur idrotten skall kunna ta ett utökat ansvar för att motverka våld samt verka för bättre läktarkultur. Projektet har erhållit stöd med . Våldsskildringar är ett vanligt inslag i såväl nyhetsprogram som i underhållningsfilm. Skildringarnas karaktär har successivt förändrats till att vara mer närgångna och innehålla starkare effekter. Våldsskildringarnas tillgänglighet och omfattning har också ökat kraftigt. För att särskilt värna om barn och ungdomar som helt oskyddat möter dessa skildringar beslutade regeringen att avsätta till projekt som syftar till att stärka unga människors egen makt mot våld i media. Stöd har beviljats med tillsammans ca . har tillsammans med och Skola utarbetat skolmaterialet "Härligt och förfärligt". Föreningen och Media utbildar ungdomar till vidareinformatörer. Satsningen Tittarmakt mot medievåld utvärderas i särskild ordning för att följa upp och mäta resultat av insatserna. 4.3.11 Ungdomars politiska delaktighet För att främja en bred debatt om den framtida ungdomspolitiken bland ungdomar som vanligtvis inte aktivt deltar i politiskt arbete har stöd beviljats med . I samarbete med den (C 1995:10) har ungdomars engagemang kring de framtida villkoren och förutsättningarna kanaliserats i en rad lokala rådslag. Rådslagen har genomförts av ungdoms- och fritidsgårdar, kommunala ungdomsråd, ungdomsorganisationer, församlingar m.fl. för att stimulera till lokal och bestående delaktighet. 4.3.12 Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn genomfördes i mot kommersiell sexuell exploatering av barn. I samband med genomförandet beviljades stöd med ca för informations- och opinionsbildningsinsatser (varav ca avsåg stöd till insatser för barn). Insatserna engagerade mission, , , , Röda korsets m.fl. hade ett samordnande ansvar. 4.3.13 Utvecklingsarbete för att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhället har fördelat arvsfondsmedel till lokala projekt för ökat ungdomsinflytande i de kommunala beslutsprocesserna. Satsningen utgör en fortsättning på tidigare arbete inom ramen för stöd till lokala träffpunkter och demokratiprojekt för att öka ungdomars möjligheter att påverka de egna uppväxtvillkoren. Projektstödet har främst beviljats lokala ungdomsföreningar men även nybildade ungdomsgrupper/ungdomsråd har i samverkan med kommuner erhållit stöd. Projekt där den lokala förankringen varit tydlig och där kommunen delfinansierat verksamheten har prioriterats. Sammanlagt har avsatts ur fonden för detta ändamål. På detta sätt har 50 projekt beviljats stöd. Som ett led i utvecklingsarbetet har särskilda konferenser genomförts för att utbyta erfarenheter mellan projekten. 4.3.14 Utveckling av flickors fritid Med syfte att synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet har Ung- domsstyrelsen fått regeringens uppdrag att fördela till projektverksamhet inom den lokala kultur- och fritidssektorn. Syftet är att utveckla metoder och verksamheter som engagerar flickor samt stärker deras inflytande i verksamhet som riktar sig till ungdomar. 4.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (förteckning redovisas i bilaga 3) Under budgetåret har sammanlagt ca fördelats genom 269 beslut till 251 projekt som rör personer med funktionshinder. Ansökan om stöd ur fonden avseende denna verksamhet har prövats av den del av som är knuten till enheten för handikapp- och äldrefrågor på . Diagrammet visar hur de bifallna projekten för personer med funktionshinder fördelat sig på olika handikappgrupper. 4.4.1 Arbete/Sysselsättning 14 projekt med syfte att pröva och utveckla nya former för arbete och sysselsättning för personer med funktionshinder har beviljats stöd med sammanlagt nära . Bland annat har organisationer för personer med psykisk störning fått stöd för att starta kooperativ med olika inriktning. har fördelats till 11 olika projekt inom detta område. Så har t.ex. beviljats stöd för uppbyggnad av ett informationscenter för döva och och m.fl. fått stöd för projektet på - också för Fem projekt, bl.a. () och för Anorexia och Bulemia har beviljats stöd med sammanlagt ca för projekt med syfte att utveckla olika former av stöd till 4.4.4 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet beslutade regeringen avsätta sammanlagt för att frivilligorganisationer skall kunna sprida information om för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. av dessa medel har ställts till förfogande för att tillsammans med handikapporganisationerna framställa ett basinformationsmaterial som ideella organisationer skall kunna använda i informationsarbetet. Under budgetåret har stöd utgått med sammanlagt ca för 17 olika informationsprojekt. 4.4.5 Fritid/Idrott Nära har fördelats till 22 olika projekt med syfte att utveckla området handikappidrott. Projekten har dels syftat till att öka möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i ordinarie idrottsutbud, dels göra det möjligt för personer med funktionshinder att pröva på olika former av handikappidrott. I beloppet ingår som ställts till förfogande för att tillsammans med handikapporganisationer och hjälpmedelscentraler utveckla modeller för hur hjälpmedel för sport och hobby skall bli mer tillgängliga. Olika insatser för att förbättra och systematisera information och rådgivning skall prövas. I arbetet ingår också att bygga upp samarbetsformer mellan brukarna och deras organisationer, landstingens hjälpmedelscentraler, kommuners kultur- och fritidsförvaltningar, olika föreningar samt sport- och fritidsanläggningar. 4.4.6 Information/Utbildning Behovet av information och kunskap om olika funktionshinder är stort hos allmänhet, personalgrupper och beslutsfattare. 76 projekt med inriktning på informations- och utbildningsinsatser har beviljats stöd med sammanlagt . Häri ingår också projekt med syfte att ge kunskap om aktuell lagstiftning m.m. till personer med funktionshinder. 4.4.7 Invandrare och handikapp Regeringen beslutade att avsätta sammanlagt för att öka möjligheterna för funktionshindrade personer med invandrarbakgrund att bli mer delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap. Denna grupp möter ofta särskilda svårigheter. De nås ofta inte av information om sina rättigheter och vilka olika former av stöd som finns, och många känner sig inte hemma vare sig inom handikapporganisationer eller invandrarorganisationer. Nära har delats ut till nio projekt inom detta område. Bland annat har SIOS (Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i ) fått stöd med för av ett projekt för att i samarbete med handikapporganisationerna och i skolan, förbättra stödet till invandrarelever med funktionshinder. Projekten har dokumenterats i skriften Möte mellan två världar. 5 projekt som omfattar teater och annan konstnärlig verksamhet där personer med funktionshinder själva är aktörer har beviljats stöd med sammanlagt ca . Bland annat har stöd utgått till ABF Sundsvallsorten för , ett operaprojekt med personer med utvecklingsstörning och Studiefrämjandet i för projektet självständig teater av och med utvecklingsstörda (. 4.4.9 Kvinnor och handikapp I de flesta handikappgrupper är kvinnorna i majoritet. Även om livet för kvinnor med funktionshinder liknar andra kvinnors liv, med familj och yrkesarbete, har dessa kvinnor förutom omsorgen om barn, hem och arbete ett funktionshinder som tar tid och kraft. De upplever ofta att de är handikappade i dubbel bemärkelse. De ställer inte heller samma anspråk på samhällets stödåtgärder som män med funktionshinder, vilket leder till att kvinnor ofta missgynnas. Fler kvinnor med funktionshinder än män i samma situation är arbetslösa och de deltar inte i samma utsträckning som män i politiskt, fackligt och annat samhällsarbete. beslutade därför regeringen att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 avsätta sammanlagt för praktisk utvecklingsverksamhet i syfte att förbättra villkoren för kvinnor med funktionshinder. (av den särskilda satsningen) har 5 projekt beviljats stöd med sammanlagt nära . Projekten har dokumenterats i . Stöd med sammanlagt ca har beviljats till nio organisationer som bidrag till kostnaderna för ny-, om- och tillbyggnader av handikapporganisationers fritidsanläggningar. Till 10 projekt med syfte att utveckla verksamhet som kan komplettera offentlig verksamhet har beviljats sammanlagt ca . Här kan nämnas Allergivårdprojekt som syftar till att utforma och pröva ett åtgärdsprogram för behovsanpassad vård och i projekt som syftar till att utveckla och komplettera s.k. smärtskolor som bedrivs i offentlig regi. Förändringar i lagstiftning, decentralisering och andra samhällsförändringar ställer stora krav på handikapporganisationernas kompetens och organisation. I takt med samhällsinsatsernas decentraliseringssträvanden krävs att handikapporganisationerna flyttar tyngdpunkten från centralförbunden till lokal- och länsföreningarna. 14 projekt med denna inriktning har beviljats stöd med ca . 4.4.13 Utrustning/Inventarier För att underlätta för personer med funktionshinder att arbeta vid handi- kapporganisationernas kanslier har stöd lämnats med ca till 15 organisationers kansliutrustning m.m. 4.4.14 Övrig utvecklings- och försöksverksamhet Under denna rubrik har samlats försöks- och utvecklingsverksamhet som inte kunnat inrymmas inom ovan angivna ändamålsrubriker. Nära har fördelats till 39 projekt. Så har t.ex. stiftelsen i beviljats stöd för vissa kostnader i samband med startande av olika former av stöd och boende för personer med psykiska funktionshinder, stiftelsen har fått stöd för projektet och Signalhunden som syftar till att utveckla metoder för utbildning av hundar som kan hjälpa personer med olika former av funktionshinder och har beviljats medel för uppbyggnad och utveckling av en trafik- olycksjour som vänder sig till drabbade och anhöriga. 5 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Genom stöd ur Allmänna arvsfonden har föreningar och andra organisationer kunnat förverkliga nya idéer och visioner som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som föreningar och organisationer själva ansvarat för och som kompletterat de offentliga verksamhetsformerna men också verksamhetsformer som det offentliga svarar för men som brukarorganisationer fått ett ökat inflytande över. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt medverka till att stärka den sociala välfärden för fondens målgrupper. I det följande redovisar regeringen den framtida inriktningen av stödet för respektive målgrupp. Härutöver finns det vissa områden där det kan finnas anledning att göra insatser som är gemensamma för de olika målgrupperna. Ett exempel på detta är insatser för att stärka brukarinflytandet genom utveckling av kooperativa lösningar i olika former. Utöver nedan angivna områden kommer medel liksom tidigare att ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsverksamhet inom nya områden. 5.1 Verksamhet till förmån för barn Samhällets särskilda ansvar för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden kommer till uttryck bl.a. i socialtjänstlagen. Där åläggs socialnämnderna att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos alla barn. För att hindra att barn far illa är det viktigt att utveckla ett varierat utbud av insatser som syftar till att stödja barn och föräldrar. Som komplement till vad det offentliga erbjuder är det arbete som utförs genom ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar mycket viktigt, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. I de alltmer segregerade bostadsområdena i och omkring storstäderna, där antalet långtidsarbetslösa föräldrar är stort liksom andelen familjer med invandrarbakgrund, ensamstående föräldrar och föräldrar med sociala problem, är det särskilt allvarligt att barnen inte nås av någon förskole- eller fritidsverksamhet. Nya verksamhetsformer och metodutveckling för att bidra till dessa barns integrationsmöjligheter, språk- och psykosociala utveckling kommer att prioriteras inom ramen för den satsning på alternativ barnomsorg i storstadsområden som regeringen beslutade om . Utvecklingsverksamhet behövs också för att öka förståelsen och kommunikationen mellan invandrar- familjer och andra familjer. Genom FN:s konvention om barns rättigheter har barnets behov och frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet behöver utvecklas. I regeringens strävan att införliva på alla nivåer i samhället fattades beslut om en stor satsning för bättre kunskaper om . får från Allmänna arvsfonden användas av olika frivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Satsningen bygger på ett samarbete mellan frivilligorganisationerna och . (S 1995:1) har uppmärksammat att många barn och ungdomar i utsatta storstadsområden saknar möjligheter till sommarlovsaktiviteter. Ideella organisationer bör därför ges möjligheter att själva eller tillsammans med kommuner utveckla och pröva sommarlovsaktiviteter/koloniverksamhet för barn, ungdomar och deras föräldrar i vissa storstadsområden. Ett stort antal barnfamiljer med krigsupplevelser har under en följd av år kommit till . Personal inom barnhälsovård, barnomsorg och skola har ansvar för att möta dessa flyktingfamiljer på bästa sätt. Familjemedlemmarna är i behov av att få stöd och hjälp för att kunna bearbeta sina upplevelser och växa in i det svenska samhället. Inom en del frivilligorganisationer har utvecklats särskild kompetens på detta område som bör kunna komma både flyktingfamiljerna och den personal som möter dem i olika verksamheter tillgodo. Barn i missbrukarfamiljer riskerar enligt flera undersökningar att fara illa på olika sätt. Antalet barn som växer upp i familjer där minst en förälder har missbruksproblem uppskattas till ca 150 000 - 200 000. Dessa behöver stöd av olika slag för att förebygga bl.a. eget missbruk senare i livet. Det har skett en utveckling av exempelvis gruppverksamheter för dessa barn, men behovet av ytterligare utveckling är stort. Regeringen fattade beslut om att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till olika ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt vilka ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogförebyggande insatser. Det finns många likheter mellan barn som växer upp i missbruksmiljöer och barn till psykiskt sjuka. Trots att föräldrarna ofta har kontakt med vården är det sällsynt att barnet får stöd. Man uppskattar att minst 200 000 barn har någon förälder som är psykiskt sjuk. Det finns stort behov av utvecklingsarbete inom detta område. Andra grupper av barn som är särskilt utsatta är de barn som utsätts för sexuella övergrepp, som misshandlats eller varit vittne till våld inom familjen. För dessa barn är det angeläget att utveckla hjälp- och stödmetoder som kan komplettera samhällets insatser. Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder. Arbetslösheten har drabbat ensamföräldrar i högre utsträckning än andra, vilket kan medföra risk för isolering, i synnerhet om barnet mister sin plats i barnomsorgen. Barn som förlorat kontakten eller har dålig kontakt med en av sina föräldrar är överrepresenterade bland barn som far illa. Det är därför angeläget att uppmärksamma utvecklingsarbete inom detta område. För barn med funktionshinder finns, förutom de prioriterade områden som beskrivits ovan, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid och att få tillgång till det stöd som behövs för att få vara just barn och ej barn med 5.2 Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik har varit att se ungdomar som fullvärdiga medborgare med både rättigheter och skyldigheter. En förutsättning för att unga människor skall kunna ta det ansvar detta innebär är att de ges möjligheter att bli delaktiga i samhällsutvecklingen och att de ges tydlig makt och inflytande. Frågor om demokrati och inflytande är därför centrala såväl för ungdomspolitiken i sin helhet som för de särskilda satsningar som regeringen har möjlighet att göra med hjälp av medel ur Allmänna arvsfonden. De insatser som görs för att stärka ungdomars ställning får inte innebära att deras inflytande utformas främst på vuxnas villkor. Unga människors initiativförmåga, kunskaper och kreativitet måste ges verkligt utrymme och tas tillvara. Detta synsätt bör prägla fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden till ungdomsprojekt. I den allmänna fördelningen av stöd ur arvsfonden kommer projekt som stärker ungdomars reella delaktighet samt projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten mellan pojkar och flickor att prioriteras. Medel kommer vidare att främst ges till projekt där ungdomar finns med i hela utvecklingsprocessen och inte bara förekommer som mottagare av något som vuxna skapat för dem. Samhällsutvecklingen präglas vidare av en omfattande internationalisering. Dagens ungdomar är i många avseenden bärare av denna utveckling. Genom ett internationellt engagemang får människor inspiration och erfarenheter. Ungas engagemang i internationella frågor och deras vilja att möta människor och kulturmönster från andra länder bör främjas och stödjas. Stöd ur Allmänna arvsfonden bör därför i begränsad utsträckning kunna ges till pilotprojekt som även innefattar internationella kontakter och resor eller vistelser utomlands under förutsättning att verksamheten leder till nationell nytta. De särskilda områden som regeringen avser att lyfta fram är följande. Det är angeläget att förhindra att unga människor dras in i en livsstil där de riskerar att fara illa. Verksamheter till stöd för goda levnadsförhållanden och en positiv utveckling bland unga skall därför ägnas uppmärksamhet. Det finns behov av att i samverkan mellan offentlig verksamhet, föreningar och andra organisationer söka finna former för att åstadkomma en sådan positiv utveckling. Erfarenheterna från de s.k. PLUS-projekten har pekat på många intressanta och viktiga resultat av lokala utvecklingsinsatser genom bred samverkan mellan ideella och offentliga organisationer. Den metodik som använts i PLUS-projekten bör prövas vidare och utvecklas ytterligare. Stöd kommer därför även fortsättningsvis att ges till lokala förebyggande samverkansprojekt i främst ett antal medelstora kommuner där intresse och förutsättningar finns för att omsätta erfarenheter från PLUS-projekten i praktisk verksamhet anpassad efter de lokala behov som föreligger. Stöd ur Allmänna arvsfonden kommer att ges för ungdomars egna informations- och opinionsbildningsinsatser när det gäller den framtida ungdomspolitiken. Projekt som främjar en bred debatt om ungdomspolitiken bland ungdomsgrupper som vanligtvis inte aktivt deltar i politiskt arbete skall särskilt stimuleras. Vidare kommer stöd att ges till projekt som syftar till att stödja och uppmärksamma unga med särskilt utsatta uppväxt- och levnadsförhållanden. Därmed kommer stöd att ges till bl.a. projekt i föreningsregi som medverkar till en utveckling av mellanvårdsalternativ för ungdomar. Projekt där idrottsrörelsen tar en starkare social roll kommer att uppmärksammas. Utveckling av kooperativ verksamhet främst inom gymnasieskolor i hela landet kommer att prioriteras och stödjas. Den kooperativa verksamheten skall drivas av elever för att ge eleverna nya förutsättningar att inom ramen för sin utbildning utveckla särskild kompetens och beredskap som underlättar deras framtida möjligheter till försörjning och sysselsättning. Den pågående kooperativa specialsatsningen i , och kommer att utvidgas till att omfatta hela landet.