prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — - erhåller medel för ett sekretariat för genusforskning (avsnitt 5.6). - De konstnärliga högskolorna i samt Lunds, och samt erhåller en förstärkning av medlen för konstnärligt utvecklingsarbete (avsnitt 5.3.2.3). Skälen för regeringens förslag och bedömning beslutade med anledning av forskningspolitiska proposition Om forskning (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:90) att tilldela universitetens humanistiska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteter en särskild resurs om 5 mil-joner kronor per fakultet och år , totalt . Resursen skulle användas till att främja forskning inom för fakulteterna angelägna områden. anför i betänkandet Forskning och pengar (SOU 1996:29) att den särskilda fakultetsresursen vid de humanistiska och matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna på avsett vis har främjat lektorsforskningen vid dessa fakulteter. Utredningen för uppföljning av högskolereform föreslår i betänkandet Reform och förändring (SOU 1996:21) att den särskilda fakultetsresursen även skall komma andra fakulteter till del. Regeringen bedömer att en utökning av forskningsresursen till att omfatta alla fakulteter kräver, för att få avsedd verkan, ett betydande resurstillskott. Resursen har spelat en stor roll för forskningen inom humaniora och naturvetenskap. Det är därför angeläget att dessa fakulteter får behålla medlen, som även fortsättningsvis skall användas för att finansiera högskolelektorers forskning under begränsade tidsperioder och på nya områden eller fält som inte är integrerade inom den ordinarie forskningsorganisationen. Regeringen föreslår att fakultetsresursen skall permanentas vid de fakulteter som har erhållit den. Regeringen gör emellertid bedömningen att det statsfinansiella läget inte medger något liknande tillskott till övriga fakulteter. Medel har beräknats under respektive lärosätes anslag. Bostads- och byggforskning, Med anledning av regeringens proposition om samhällsvetenskaplig bostads- och byggforskning (prop. 1993/94:82, bet. 1993/94:BoU7) beslutade att uppdra åt att bygga upp en samhällsvetenskaplig forskning i . Uppbyggnaden skulle ske stegvis för att slutligen omfatta . har tidigare anvisat (prop 1993/94:100, bet.UbU6, rskr. 1993/94:287). Som en konsekvens av tidigare fattade beslut föreslår regeringen att ytterligare anslås till för bostads- och byggforskning lokaliserad till . Medel för satsningen har beräknats under anslaget B 2. : Forskning och forskarutbildning. Gustavianum , med anatomiska teatern, är äldsta universitetsbyggnad. Byggnaden är av nationellt intresse och har därmed ett särskilt ansvar för att bevara Gustavianum. Universitet planerar en omfattande restaurering av byggnaden. Ett universitetshistoriskt museum skall inrättas. Regeringen föreslår att tilldelas för täckande av ökade hyreskostnader. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 2. : Forskning och forskarutbildning. Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999 Som planeringsförutsättning bör gälla att erhåller ytterligare för vart och ett av budgetåren 1998 och 1999. Forskning med inriktning mot Ost- och , Ost- och , ett av världens folkrikaste områden, tilldrar sig ett alltmer växande intresse bl.a. på grund av regionens ekonomiska styrka och dess utvecklingspotential. Den ekonomiska och politiska utvecklingen i länderna kommer att ha stor betydelse för omvärldens näringsliv och samhällsliv, även för . Det leder till en starkt ökad efterfrågan på kunskap och kompetens om denna region. Behovet av kunskaper om bl. a. regionens ekonomi, språk, näringsliv, arbetsmarknad och kultur ökar och allt fler högskoleutbildade med dessa kunskaper kommer att efterfrågas . Vid har en långsiktig strategi för framtida samarbete med Ost- och tagits fram. I strategin ingår bl.a. inrättandet av ett centrum för Ost- och Sydostasienstudier med uppgift att samordna kontakter och stödja samarbete med universitet i regionen. Regeringen anser att det är angeläget med ökad forskning om Ost- och och utvecklingen i detta område och föreslår att skall anvisas till för ändamålet. Det skall vara möjligt att samla forskare, lärare och studenter från olika discipliner kring gemensamma forskningsområden. Genom dessa särskilda utvecklingsmedel får möjlighet att sprida erfarenheter och kunskaper om samarbetet med regionen och att ta ett nationellt samordningsansvar. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 4. : Forskning och forskarutbildning. har av en i världen unik samling av skisser och modeller till monumentalkonst och offentlig konst. Samlingen består även av ett betydande bibliotek och ett omfattande bild- och klipparkiv. Samlingarna representerar stora kulturella och ekonomiska värden. Samlingarna är av nationellt intresse och har ett särskilt ansvar att vårda dessa och göra dem tillgängliga för forskning och undervisning. Lokalsituationen för museet äventyrar detta åtagande. Det är angeläget att museet erhåller ett bidrag för att förstärka forskningen kring offentlig konst och monumentalkonst och för att förse museet med tillfredsställande lokaler. För föreslår regeringen att anslås. Medel har beräknats under anslaget B 4. : Forskning och forskarutbildning. Planeringsförutsättning för budgetåren 1998 och 1999 Som planeringsförutsättning bör gälla att erhåller ytterligare för och för . Forskning om medierna och våldet, anordnade en konferens i om våld i medier och barnens rättigheter. Konferensen föreslog att , institutet , ges i uppdrag att fungera som internationellt dokumentations- och forskningscentrum inom området våldsskildringar i medier. Kompletterande finan-siering kan komma att erhållas från EU, svenska fonder och mediaföretag. Regeringen föreslår att anslås till . Medel har för ändamålet beräknats under anslaget B 6. : Forskning och forskarutbildning. Forskning om och utveckling av svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare Vid bedrivs forskning om olika problem som relaterar till som mångkulturellt samhälle. För att understödja integrationen av invandrare i samhället behöver forskningen om och utvecklingen av svenska som andraspråk och undervisningen i svenska för invandrare utvecklas. Se även avsnitt 5.7 Invandrare och den högre utbildningen. Regeringen föreslår att anslås till . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 6. : Forskning och forskarut- bildning. Forskning inom det sociala området, Det finns ett stort behov av forskning med relevans för det sociala området. () vid har till uppgift att bedriva forskning om sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor. Vid institutet finns en etablerad forskningsmiljö som är lämplig för tillämpad forskning av detta slag. Regeringen föreslår att anslås som en förstärkning av resurserna för vid . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 7. : Forskning och forskarutbildning. Förstärkning av de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteternas anslag, har i sin anslagsframställning bland annat framhållit att den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen har relativt små resurser jämfört med andra lärosäten. Andelen studiestöd inom forskarutbildningen är också låg i jämförelse med övriga universitet. Vissa humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen inom grundutbildningen, bland annat religionsvetenskap och rättsvetenskap, saknar forsk- ningsanknytning vid . Regeringen föreslår att de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna, tilldelas en resursförstärkning med . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 10. : Forskning och forskarutbildning. Motiveringar redovisas i avsnitt 5.6.2 samt utförligare i den forsknings- politiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5 avsnitt 3.7). Regeringen föreslår att tilldelas ett anslag om för forskning inom ett nytt tema, Tema . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B 12. : Forskning och forskarutbildning. Tema Etnicitet, - planeringsförutsättning för bud- Som planeringsförutsättning för bör gälla att erhåller medel för ett nytt tema Etnicitet. Behovet av forskning om internationell migration och etniska relationer är stort. Forskningsområdet har en klart tvärvetenskaplig karaktär. Det svenska samhället står inför stora förändringar betingade av en ökad invandring. En allt större andel av befolkningen har utländsk härkomst. Forskning kring migration och etnicitet är en viktig del i en satsning för att ge likvärdiga förutsättningar i samhället för invandrare och för att ta tillvara invandrares erfarenheter och kompetens. Denna forskning lämpar sig mycket väl för den tvärvetenskapliga temamodell som utvecklats vid . Det ankommer på att besluta om lokalisering av verksamhet. Det vore dock naturligt om tema Etnicitet förlades till , dit huvuddelen av nytillskott inom grundutbildningen kommer att förläggas och där är placerat. Forskning inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena, /96 har tilldelats för forskningsstödjande åtgärder inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. har det blivit allt vanligare att forskare inom det tekniska området samarbetar med forskare från andra ämnesområden. Den verkligt nydanande forskningen sträcker sig ofta över de traditionella fakultetsgränserna. Regeringen föreslår att tilldelas en förstärkning för det filosofiska fakultetsområdet om . Medel för ändamålet har beräknats under anslag B 18. : Forskning och forskarutbildning. Regeringen bedömer att med detta resurstillskott kommer att uppfylla kraven för inrättandet av en filosofisk fakultet. Regeringen bedömer i följande (avsnitt 5.5.2) att högskolan bör erhålla rätten till benämningen universitet . Planeringsförutsättning för Som planeringsförutsättning för bör gälla att lärosätet tilldelas ytterligare medel för förstärkning av forskningen inom den filosofiska fakulteten. En särskild utredare tillsatt av , har i rapporten för Europaforskning (Ds 1996:50) föreslagit en satsning för att bygga upp en nationell nätverksstruktur. Vidare har utredaren föreslagit att en årsbok skall ges ut för att sprida forskningsresultaten. Rapporten har varit föremål för överläggningar med företrädare för högskola och forskningsråd. Förslaget bemöttes positivt. Det är angeläget att främja framväxandet av en bred Europaprofil i forskningen. Det bör ske på ett sätt som gagnar såväl förståelsen av Europeiska Unionen som grundforskningen och forskarutbildningen inom juridik, ekonomi och statskunskap. En nationell nätverksstruktur i vilken flera universitet och högskolor ingår bör byggas upp. Strukturen bör bestå av ett statsvetenskapligt, ett ekonomiskt och ett juridiskt nätverk, vart och ett med ett koordinerande sekretariat. Både etablerade forskare och doktorander bör ingå i nätverken. Medlen för nätverksstöd bör användas till seminarier och kurser på nationell nivå för äldre och yngre forskare. Dessa förutsätts arbeta inom projekt och inneha tjänster, vilka finansieras på annat sätt. Resurser finns inom (), hos sektors-organen samt inom fakultetsanslagen. Institutioner och fakulteter förutsätts planera verksamhet, som tar i anspråk dessa medel. föreslås koordinera det statsvetenskapliga nätverket. Årsboksredaktionen förläggs likaledes till . föreslås koordinera det nationalekonomiska nätverket. föreslås koordinera det juridiska nätverket. Regeringen föreslår att sammanlagt anslås för ändamålet. Medel för nätverkssekretariaten har beräknats under anslagen B 2. : Forskning och forskarutbildning, B 4. : Forskning och forskarutbildning och B 8. : Forskning och forskarutbildning. Medel för årsbokssekretariatet har beräknats under anslag B 2. : Forskning och forskarutbildning. har regeringen rättighet att inrätta professurer (prop. 1994/95:100, bil. 9 s.103, bet.1994/95:UbU15 rskr. 1994/95:353). I propositionen framhölls att antalet professurer inrättade av regeringen skulle vara begränsat och motiverat av ett nationellt behov som annars riskerar att inte tillgodoses. I normalfallet inrättas professurer av universitet och högskolor. Regeringen föreslår att medel anslås för inrättande av professurer i följande ämnen av nationellt intresse: polska språket och litteraturen, filmvetenskap, afrikanska språk, museologi samt produktionsteknik med inriktning mot elektronikproduktion. - Afrikanska språk Kunskap och forskning om folk och kulturer i det Subsahariska är betydande. När det gäller afrikanska språk, är emellertid inte kompetensen lika utvecklad. Vid finns en unik kompetens och forskning i afrikanska språk med inriktning mot språkens roll i samhället. har i en skrivelse betonat det angelägna i att forskning och undervisning i afrikanska språk tryggas. Yttrande har inhämtats från , som tillstyrker en professur i afrikanska språk. Regeringen föreslår därför att anslås för en professur i afrikanska språk vid . Medel för professuren har beräknats under anslaget B 6. : Forskning och forskarutbildning. - Polska språket och litteraturen Det finns ingen professur i polska språket och litteraturen vid svenska universitet. Den stora och ökande betydelsen av en större förståelse för språk och kultur i , som är ett av våra närmaste grannländer, motiverar en särskild satsning på forskning om det polska språket och litteraturen. Skrivelser har inkommit från och . Skrivelserna vittnar om en god grundutbildning och viss forskning inom ämnet. Yttrande från () har inhämtats. I yttrandet framhålls att forskning och forskarutbildning i polska är etablerade vid båda lärosätena, men att har fler studenter inom grundutbildningen och bättre kontaktmöjligheter utanför ämnesinstitutionen. förordar i valet mellan och att professuren förläggs till . Regeringen föreslår att anslås till för en professur i polska språket och litteraturen. Denna professur ingår som en naturlig del i den satsning på Östersjösamarbete som föreslås i avsnitt 5.10.2. Medel för professuren har beräknats under anslaget B 8. : Forskning och forskarutbildning. - Filmvetenskap Filmen firade hundraårsjubileum. Rörliga bildmedier har i dagens samhälle en stor betydelse både kulturellt och socialt. Filmvetenskap är ett ämnesområde på stark frammarsch där bl.a. multimedia och interaktiv teknologi kommer till användning. Endast en professur i filmvetenskap finns i landet och den har övervägande historisk inriktning. Denna är placerad vid , där det finns ett omfattande forskningsbibliotek. De för film- forskningen viktiga myndigheterna och institutionerna är också belägna i . Regeringen bedömer att den nuvarande forskningsverksamheten i filmvetenskap är underdimensionerad och alltför historiskt inriktad i förhållande till filmens och övriga bildmediers alltmer ökade samhälleliga och kulturella betydelse och till den omfattande grundutbildningen vid högskolan. Behov finns också av en framtidsinriktad professur. () och har yttrat sig i ärendet. Regeringen föreslår att anslås till för en professur i filmvetenskap för att bredda basen för filmvetenskaplig forskning och undervisning, främst med inriktning mot nutida och framtida filmkonst och multimedier. Medlen avses kunna användas för gästprofessorer . Medel för professuren har beräknats under anslaget B 8. : Forskning och forskarutbildning. - har i sin fördjupade anslagsframställning framhållit ämnesområdet museologi, som med museernas växande arbetsuppgifter och verksamhetsformer blir av allt större betydelse för utbildning av kvalificerad museipersonal. enda finns vid och endast där bedrivs forskarutbildning i ämnet. I utredningen inriktning (SOU 1995:84) framhålls vikten av fasta forskningsresurser och forskningsanknytning av olika utbildningar inom kulturområdet. Regeringen föreslår att anslås till för en professur i museologi. Medel för professuren har beräknats under anslaget B 10. : Forskning och forskarutbildning. - Elektronikproduktion Konstruktion av elektronik är en väsentlig del i den moderna industrin. Inom detta område råder det brist på forskning och undervisning vid svenska universitet. Verkstadsindustrier har i en skrivelse till regeringen och vid en uppvaktning påtalat detta behov. Regeringen föreslår därför att anslås till två professurer i produktionsteknik med inriktning mot elektronikindustrin. Regeringen avser att senare besluta om placeringen av dessa professurer. Medel har beräknats under anslag B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Infrastrukturens ekonomi, Kungl. Tekniska högskolan - planeringsförutsättning för Som planeringsförutsättning för bör gälla att Kungl. Tekniska högskolan tilldelas medel för professor forskning inom infrastrukturens ekonomi. Forskning inom lantmäteriområdet, beslutade med anledning av regeringens proposition om lärarutbildning m.m. (prop. 1991/92:75, bet.1991/92:UBU20, rskr. 1991/92:282) att utbildning inom lantmäteri skulle anordnas inom ramen för civilingenjörsutbildningen vid . Utbildningen har f.n. ingen fast forskningsanknytning. Forskning och utveckling inom lantmäteriområdet behöver utvecklas inte minst med hänsyn till utvecklingen av informationstekniken. Regeringen avser därför att inrätta en professur inom lantmäteriområdet vid . Professuren får finansieras inom ramen för ordinarie resurser. Förslag om forskningssatsningar m.m. på följande områden lämnas på annan plats i denna proposition. En satsning på forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningsområdet riktas mot ett antal angelägna mål. Lärarutbildningens forskningsanknytning förstärks och lärarutbildarnas kompetens höjs. Satsningen kommer att ge fler forskarutbildade lärare i skolan, vilka får naturliga kontakter med högskolan. Detta medför en allmän kompetenshöjning av skolans lärare. Slutligen är det angeläget med en ökad forskning och kunskap om skolan och i förlängningen bör denna forskning kunna påverka praktiken i skolan och i högskolan. Regeringen föreslår därför en satsning på forskning med relevans för skol- området. Forskningen skall bedrivas i projektform. Projekten skall vara viktiga för skolområdet och lärarutbildningen samt ha ett betydande inslag av forskarutbildning för yngre lärarutbildade projektmedarbetare. Dessa projekt kan med fördel ske i samarbete mellan olika ämnesområden, t.ex. pedagogik, fysik och fysikdidaktik, men varje doktorands institutionella hemvist måste vara klarlagd. Forskningsprojekten förutsätts få en viss del av sina resurser från respektive högskola. Forskningssatsningen understöds av de resurser som föreslås för lärarutbilda- res kompetensutveckling. Se vidare avsnitt 5.3.2.1. Regeringens satsning om IT-pedagogik redovisas under avsnitt 5.8. Utöver vad som tidigare anförts om Tema vid föreslår regeringen att ett sekretariat för genusforskning inrättas vid . Se vidare avsnitt 5.6.2. Utöver vad som anförts ovan om resurser för forskning om svenska som andra språk och utveckling av svenskundervisning för invandrare vid och Tema Etnicitet vid redovisas regeringens överväganden om invandrare och den högre utbildningen i avsnitt 5.7. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket betydelsefull del av det konstnärliga området och är nödvändigt för att garantera och höja grund- utbildningens kvalitet. Regeringen föreslår en förstärkning av resurserna för konstnärligt ut- vecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i och vid Lunds, och samt . Se vidare avsnitt 5.3.2.3. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Det statliga lärosäte | | | | - som har en grundutbildning och forskning som är väl etablerad| | och av god vetenskaplig kvalitet, | | - som har en tillräcklig omfattning av grundutbildningen och | | utbildning inom ett antal ämnesområden, | | - som har en tillräcklig omfattning av forskningsverksamheten | | och forskning inom ett antal ämnesområden, | | - som har goda infrastrukturella förutsättningar (bibliotek | | m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning, | | - som har goda internationella kontakter inom grundutbildning | | och forskning, | | - och som uppfyller kraven för att självständigt inrätta | | professurer och att utfärda doktorsexamen, | | skall kunna benämnas universitet. | | | | Det ankommer på regeringen att besluta om användningen av be- | | nämningen universitet. | | | | Regeringens bedömning: Benämningen av bör ändras| | till . har beslutat vilka lärosäten inom den högre utbildningen som har rätt att benämnas universitet. Regeringen har fastställt detta i högskoleförordningen (1993:100). De kriterier som har gällt är att lärosätet är statligt, har rätt att utfärda doktorsexamen och att utbildning och forskning bedrivs vid minst tre fakulteter. är det lärosäte, inom område, som senast erhöll benämningen universitet . Detta skedde genom att underställdes förslag om en tredje fakultet, Tema, (prop. 1975/76:100, bet. 1975/76:UbU20, rskr. 1975/76:245) och att regeringen, efter behandling av frågan, beslutade om benämningen (reg.besl.1975-05-29). bildades, genom en sammanslagning av jordbrukets högskolor, (prop. 1976/77:67, bet. 1976/77:JoU17, rskr. 1976/77:247). Regeringen fattade beslut om benämningen efter riksdagsbehandlingen av propositionen. utredning: De tre rektorerna för högskolorna i , och överlämnade en promemoria till Kriterier för benämningen universitet . I denna promemoria framhåller rektorerna fem kriterier som särskilt viktiga för universitetsbegreppet: en viss storlek (minst 6 000 studenter), grundutbildning inom minst tre fakulteter, forskning och forskarutbildning inom minst två fakulteter, självständighet inom forskning och forskarutbildning med rätt att inrätta professurer och rätt att utfärda doktorsexamen, utbildning och forskning bedrivs i en sammanhållen fysisk miljö, (en tydlig universitetstradition bör kunna identifieras) samt en realistisk utvecklingsplan präglad av entreprenörskap och entusiasm . På regeringens anmodan yttrade sig över skrivelsen. framhöll bl.a. att ett universitet kan definieras som ett lärosäte som bedriver grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning, inbegripet examination samt forskning. Verksamheten skall dessutom ha en viss spännvidd. menade vidare att en högskola efter ansökan och kvalitativ prövning bör kunna få rätten att utfärda doktorsexamen samt att benämnas universitet. Därutöver efterlyste verket en fördjupad utredning för att närmare belysa frågorna om rätten att bedriva forskarutbildning, utfärda doktorsexamen samt möjligheten till fasta forskningsresurser. gav regeringen uppdraget till att utreda frågorna om fasta forskningsresurser, rätten att bedriva forskarutbildning och att utfärda doktorsexamen. har i utredningen för benämningen universitet (rapportserie 1996:12 R) redovisat uppdraget. Rätten att utfärda doktorsexamen innebär enligt en ytterligare konsolidering av den vetenskapliga verksamheten utöver vad som krävs för att få inrätta en professur. Om en högskola inom flera områden har nått den nivå som erfordras för att ansvara för forskarutbildning bör, efter prövning, en fakultetsorganisation kunna etableras. Denna högskola får då generell rätt att utfärda doktorsexamen, licentiat- och magisterexamen. För att få inrätta fakulteter bör, enligt , vissa villkor vara uppfyllda. Högskolan skall kunna ansvara för att forskarutbildningen inom flera mer eller mindre avgränsade vetenskapsområden har minst samma kvalitet som liknande utbildning vid högskolor med fakultet. Detta innebär att det för ett vetenskapsområde bl.a. skall finnas ett rimligt rekryteringsunderlag för forskarutbildningen, att det förutom professorer skall finnas andra lärare med doktors- och docentkompetens samt att forskarutbildningen skall ha ett långsiktigt stöd från angränsande vetenskapsområden inom högskolan. Högskolan skall ha goda ekonomiska och infrastrukturella förutsättningar för att bedriva vetenskaplig verksamhet, väl fungerande ämnesinstitutioner skall finnas och de fasta forskningsresurserna skall vara av en viss omfattning för att kunna garantera oberoende och långsiktighet. föreslår att benämningen universitet ges den högskola som bedriver utbildning och forskning inom flera större vetenskapsområden.