prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Vidare har påpekat att en mer miljöanpassad produktion som bygger på förnyelsebara material också kan innebära en mer konkurrenskraftig företagsamhet. Vad gäller som aktör på internationellt plan har regeringen avsatt till utbildning och forskning i . Medlen avser bl.a. ett stipendieprogram för studenter och forskare från de Baltiska länderna, nordvästra och samt till svenskar för studier i dessa länder. Vidare har anvisats för utbyte mellan studenter, vuxenstuderande och gymnasister i och . Inom ramen för Östersjöprogrammet skall en särskild tas fram. I detta sammanhang förtjänar att nämnas det samarbete mellan universitet/högskolor samt skolor inom som sker genom bl.a. och . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: Kulturpolitiken bidrar till att | | skapa goda förutsättningar för en hållbar utveckling. De | | humanistiska perspektiv, som kultursektorn har som utgångspunkt | | för sitt arbete, är av grundläggande betydelse för miljöarbetet.| | Vidare är kultur-arvet bärare av viktiga erfarenheter om | | samspelet mellan människan och naturen. Kulturen bidrar därför | | med en väsentlig dimension i det breda arbetet för en hållbar | | utveckling. Kulturen är en viktig utvecklingsfaktor. Kultur ger livskvalitet i vid bemärkelse, men fungerar också som motor för tillväxt och sysselsättning. En stark regional och lokal identitet är en förutsättning för den hållbara utvecklingen av varje region eller trakt och betydelsen av kulturell identitet måste särskilt framhållas. De regionala museerna och läns-styrelsernas kulturmiljöenheter arbetar aktivt med dessa frågor. Till de viktiga kulturuppgifterna hör bl.a. att göra människor mer medvetna om de angelägna miljöfrågorna och att öka insikten om hur vårt sätt att förhålla oss till vår omgivning är betingat av kulturella orsaker. De erfarenheter och den kompetens som kultursektorn använder i sitt arbete, t.ex. kunskap om historien liksom en förmåga till analys av samhällsutveckling och trender, är av betydelse för möjligheterna att bidra till målet om en hållbar utveckling. Kulturverksamhet kan, bl.a. genom att utveckla ett kritiskt förhållningssätt, verka som katalysator och idéspridare i miljödebatten. Samarbetet med andra samhällssektorer bör utvecklas och fördjupas. Målsättningen är att hänsynen till och medvetenheten om kulturarvet skall vara vägledande i samhällsutvecklingen. Genom en fördjupad samverkan inom kulturarvssektorn är målsättningen att museerna, arkiven och kulturmiljösektorn skall stärkas i sina uppgifter som vitala samhällsinstitutioner. Vad kulturarvet ytterst handlar om är att möjliggöra sådana perspektiv på historien som kan ge nya kunskaper och insikter om människan och hennes miljö. har som central myndighet för kulturmiljö-området ett särskilt ansvar. Målsättningen är att öka förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling för kulturmiljön i ett nationellt såväl som ett internationellt perspektiv. Återanvändning av byggnadsmaterial och etableringen av bygghyttor utgör en viktig del i insatserna för att utveckla en kretsloppsanpassning inom byggnadsektorn. Pågående och planerade åtgärder En samordnad kultur- och naturmiljöpolitik För att utveckla samarbetet mellan naturvården och kulturmiljövården har en utredning genomförts på regeringens uppdrag (Ku96/1653/Ka). Flera förslag i den redovisning som lämnats handlar om att undanröja hinder för samarbete och att genom olika åtgärder och särskilda projekt främja samverkan mellan natur- och kulturmiljösektorerna i samhällsplaneringen. Särskilt uppmärksammas sektorernas gemensamma möjligheter när det gäller att ta tillvara kulturlandskapets särskilt odlingslandskapets mång-sidiga värden. Arbetet med det handlingsprogram för arkitektur och formgivning som regeringen föreslog i propositionen 1996/97:3 Kulturpolitik är inriktat på att främja ett mer långsiktigt tänkande i frågor som rör den gestaltade miljön. Övergripande mål är att säkerställa hög kvalitet i utformningen av städer, parker, anläggningar, byggnader och produkter m.m. Hög kvalitet innefattar en väl sammanvigd helhet av funktionella, tekniska, ekonomiska, ekologiska, sociala och estetiska krav. Kvalitet i denna bemärkelse förlänger livslängden på våra investeringar, bidrar till hushållning med naturens resurser och till ökad livskvalitet för användarna. Ett förslag till handlingsprogram skall presenteras . , , och har regeringens uppdrag att utveckla sitt påbörjade arbete rörande samspelet människa och natur. Den första redovisningen lämnades i rapporten . Nästa redovisning skall lämnas till regeringen . Utställning om biologisk mångfald Noas Express är Riksutställningars pågående utställning om biologisk mångfald och livets utveckling. Utställningen är producerad i samarbete med , , museers samarbetsorganisation och SJ. Genom att använda en konstnärlig gestaltning av teman kring historiska perspektiv och biologisk mångfald har en spännande utställning skapats. Utställningståget turnerar genom landet och skall besöka ca 75 orter . har regeringens uppdrag att föreslå ett handlingsprogram för en långsiktigt hållbar utveckling för skogens kulturmiljövärden. Programmet skall bl.a. innehålla förslag till hur den moderna skogsbruksteknikens negativa påverkan på skogens kulturmiljö-värden kan minskas. Uppdraget skall redovisas senast . Luftens kvalitet är av avgörande betydelse för möjligheterna att bevara kulturarvet. Det gäller såväl kulturminnen som kulturföremål. Odlingslandskapet och dess kulturvärden hotas också av föroreningar. Det är angeläget att samverkan över sektorsgränserna fördjupas så att dessa miljöproblem kan mötas. leder ett landsomfattande arbete med inventering av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med bearbetad natursten. Vid inventeringen har också skadorna på byggnadssten kartlagts. Arbetet har resulterat i länsvisa rapporter och en sammanställning av resultatet för hela landet presenteras i slutrapporten . Med detta arbete som underlag har flera konserveringsåtgärder genomförts. Ett internationellt samarbete kring dessa frågor har också inletts vid . Ett Europarådsseminarium om Långsiktigt hållbara åtgärder mot nedbrytning av kulturarvet p.g.a. luftföroreningar och andra liknande faktorer kommer att hållas i med deltagande på ministernivå. Infrastruktursatsningarna i landet har haft stora effekter på kulturmiljön. och har därför inlett ett samarbete för att åstadkomma att större hänsyn tas till landskapets kulturvärden när trafikanläggningar planeras och genomförs. Arbetet har resulterat i programskriften . projekt har genererat byggnadsvårdsverksamhet över hela landet. Bygghyttor och materialdepåer har etablerats på flera orter. Arbetet har varit inriktat på att på traditionens grund hitta material och metoder som kan användas och överföras till modernt byggande. Traditionella metoder och material är jämförelsevis resurshushållande och projektet har skapat en förankring för kretsloppstänkande inom byggnadsvården. Kombinationen av ett miljövänligt byggande, återanvändande av material och tekniker samt utveckling av värdefullt hantverkskunnande gör projektet särskilt intressant. Särskilda medel har avsatts budget så att systemet med bygghyttor och materialdepåer kan utvecklas i landet. har ratificerat konvention om skydd för världens kultur- och naturarv, den s.k. världsarvskonventionen. har två nya svenska objekt enligt konventionen upptagits på : kyrkstad i och världsarv, det senare ett kombinerat kultur- och naturobjekt. finns följande svenska områden upptagna på världsarvslista: , och , , Hällristningsområdet i , och i . LOKALT OCH REGIONALT MILJÖARBETE inrättades en nationell för att medverka i arbetet med att utveckla, fördjupa och förankra arbetet med . Kommitténs uppgifter är att hålla sig informerad om och sprida erfarenheter från Agenda 21-arbetet i myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt i föreningar och näringslivet. Kommittén skall medverka till att många engageras i arbetet och att goda exempel sprids bl.a. genom seminarier, konferenser etc. Kommittén skall vidare medverka i utarbetandet av till FN:s extra generalförsamling om hållbar utveckling . Generalförsamlingen skall härvid värdera ländernas genomförande av besluten som togs i om - en handlingsplan för hållbar utveckling. Samtliga 288 kommuner har inlett arbetet med att omsätta besluten från i praktiken och utveckla lokala handlingsprogram för hållbar utveckling - lokala . Genom det genomslag som Agenda 21-arbetet fått, finns en unik möjlighet att arbeta med frågor kring hållbar utveckling på lokal nivå. Ett uttalat politiskt engagemang har varit avgörande för framgången. Agenda-arbetet har framför allt medfört att det lokala engagemanget, intresset och kunskaperna kring dessa frågor ökat kraftigt. Det gäller både för politiker och tjänstemän inom den kommunala organisationen och för idéella organisationer, näringsliv och enskilda. Det lokala arbetet har även resulterat i en rad praktiska projekt för informationsspridning och ökat engagemang, liksom för omställning av olika konkreta verksamheter i samhället i hållbar riktning. Det lokala arbetet måste dock understödjas genom beslut och aktiviteter på andra nivåer i samhället, t.ex. när det gäller infrastruktur, energiförsörjning, skattesystem, lagstiftning och regler. Från lokal nivå efterlyses en nationell strategi för hållbar utveckling och politiska signaler som understödjer strävandena mot hållbar utveckling och som undanröjer hinder och motsägelser. Man efterlyser även informationsinsatser från central nivå. Det lokala Agenda-arbetet har starkt betonat miljö- och naturresursaspekter medan arbetet med sociala och ekonomiska dimen-sioner är mer outvecklat. Agenda-arbetet har även resulterat i att nätverk för en hållbar utveckling har skapats, både lokalt och regionalt. På regional nivå har dessa nätverk ofta samordnats av kommunförbunden i länen och i vissa fall av landsting eller länsstyrelser. I fick Agenda-arbetet från början en stark betoning på det lokala arbetet och "underifrånperspektivet". Den lokala inriktningen uppfattades som något nytt och väckte intresse. Regeringen preciserade inte heller några närmare direktiv för myndigheters Agenda 21-arbete. Arbetet på regional och central nivå fyller dock en viktig funktion. Det gäller t.ex. länsstyrelsernas STRAM-arbete som ibland kallas "den regionala ". Arbetet skulle ändå ha genomförts men är ett viktigt underlag för Agenda 21-arbetet lokalt och i länet. Några länsstyrelser arbetar med en uttalad Agenda 21-inriktning. På nationell nivå har bl.a. Sida verkat för att genomsyrar hela verksamheten. Dock finns det ett flertal goda exempel på påbörjat Agenda-arbete på central nivå. Medvetenheten om och dess betydelse har ökat märkbart hos myndigheterna. En bärande tanke i Agendan är integrering av miljöfrågorna med de sociala, ekonomiska och kulturella frågorna. Denna koppling kan för-stärkas i myndigheternas arbete. Ambitionen finns också hos många myndigheter om ett förändrat arbetssätt mot en mer demokratisk för-ankring av beslut, delaktighet och samverkan, särskilt med viktiga samhällsgrupper utanför den offentliga sektorn. Det pågår en integrering av miljöansvar inom respektive sektor vilket är ett positivt inslag i enlighet med intentionerna i . Även samarbetet mellan myndigheter kan öka. Sammanfattningsvis efterfrågas på såväl lokal, regional som central nivå behovet av en övergripande nationell strategi för hur ett hållbart samhälle skall nås. Länsstyrelserna skall verka för att de nationella miljömålen får genomslag i länet. Regeringen vill särskilt lyfta fram att länsstyrelserna skall - i arbetet med naturvård, miljöskydd och hälsoskydd utgå från den samlade regionala miljöstrategin (STRAM) och särskilda fördjupande program inom delområdena och därvid driva på och samordna miljöarbetet i länet och verka för en ökad samverkan mellan olika sektorer och aktörer, såväl statliga och kommunala som privata, - arbeta för den regionala miljöövervakningen och att den samordnas med den nationella och den lokala miljööövervakningen, - svara för en effektiv prövning och tillsyn enligt gällande miljölagstiftning, - stimulera fortsatt Agenda 21-arbete i länet bl.a. genom att stödja kommunerna i detta arbete, - arbeta för att de reella näringarna (jord- och skogsbruk, fiske, renskötsel och jakt) samt att den regionala utvecklingen i övrigt anpassas till de ekologiska förutsättningarna så att den biologiska mångfalden bevaras samt att landets naturresurser nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt. Arbetet med att miljöanpassa skogsbruket skall ske i samarbete med . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens sammanfattning: I enlighet med regeringens | | skrivelse Det svenska miljöarbetet i EU - Inriktning och genom- | | förande (skr 1994/95:167) prioriterar följande områden i| | miljöarbetet inom EU: försurning och klimatpåverkan, kemikalier | | och bekämpningsmedel, kretsloppsanpassning samt biologisk mång- | | fald och naturvård. | | bör inom ramen för de övriga regionala och globala | | miljösamarbetet verka för ett stärkt konventionsarbete samt för | | utveckling av hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Av | | hög prioritet är också samarbetet för att utveckla metoder och | | hand-lingsprogram för att hushålla med naturresurser, inkl. | | jord- och skogsbruk, resurser och färskvattenresurser, | | hållbar markanvändning och bebyggelse samt riskminimering vid | | kemi-kaliehantering.Den ökande internationaliseringen har lett | | till att många av miljö- och utvecklingsproblemen har blivit | | alltmer komplexa. Mänskligheten står inför en situation där miljön| | och de livsuppehållande systemen utsätts för en allt starkare | | negativ påverkan. Klyftorna mellan rika och fattiga blir allt | | större och världens befolkning fortsätter att öka. De politiska | | systemen i många länder är fortfarande odemokratiska, och | | arbetslöshet och undersysselsättning ökar i omfattning i såväl rika| | som fattiga länder. Konflikter om färskvattenresurser, människor| | på flykt från miljöproblem, klimatförändringar och ökad ultraviolett| | strålning på grund av ett uttunnat ozonskikt är globala | | säkerhetshot som kräver fortsatt internationellt samarbete för | | att bemästras. | | om miljö och utveckling (UNCED, den| | s.k. ) skall ses som en milstolpe i det globala | | samarbetet för hållbar utveckling. resulterade | | bl.a. i den s.k. Riodeklarationen om miljö och utveckling och i | | , som är ett mer detaljerat handlingsprogram för hållbar| | utveckling inför det 21:a århundradet. | | Riodeklarationen fastslår att begreppet hållbar utveckling, som | | bl.a. omfattar en ren miljö, fred, rättvisa och demokrati, är det| | övergripande långsiktiga målet för världssamfundet. De globala FN-| | konferenser som har hållits efter har inneburit | | en genomgång från olika utgångspunkter av de möjligheter och | | problem som kan förknippas med målet att uppnå hållbar utveckling| | i skilda delar av världen. Konferenserna har resulterat i | | betydelsefulla ställningstaganden för vilka åtgärder som krävs | | internationellt, nationellt och lokalt. Olika frågor som berör | | ekonomisk och social utveckling samt skydd av miljön är inbördes| | beroende och ömsesidigt förstärkande delar av målet om hållbar ut-| | veckling. | | resulterade i att miljöproblemen tydligt | | kopplades samman med utvecklingsfrågor. Miljö- och | | utvecklingsfrågor hanteras numera på ett mer integrerat sätt och| | det övergripande målet om hållbar utveckling har i princip | | accepterats av världssamfundet. | | Riodeklarationen slår också fast att stater skall samarbeta för | | att bevara, skydda och återställa hälsa och okränkbarhet hos | | jordens ekosystem, men att staternas ansvar är olika utformat på| | grund av deras skilda förutsättningar och olika bidrag till den | | globala miljöförstöringen. | | identifierade två grundorsaker till hoten mot | | hållbar utveckling. | | Den ena kan härledas till i-ländernas livsstil och | | konsumtionsvanor, med hög energiförbrukning och materialom- | | sättning, vilket ofta leder till en allt högre produktion av | | avfalls- och restprodukter som påverkar de livsuppehållande | | systemen. I-länderna befinner sig långt ifrån målet om | | hållbar utveckling och börjar liknande problem uppstå i| | mellaninkomstländer och i många . | | Den andra huvudorsaken är fattigdom som i kombination med en | | snabb folkökning ofta leder till överutnyttjande av | | naturresursbasen, när män-niskor för sin överlevnad tvingas använda| | vatten, skogar, markområden och kustzoner på ett sätt som inte är| | långsiktigt hållbart. | | Samarbetet för hållbar utveckling är således en tudelad uppgift,| | dels att ändra ohållbara konsumtions- och produktionsmönster, | | dels att utrota fattigdom och skapa en balans mellan | | befolknings- och resurstillväxt. Målet att nå hållbar utveckling| | kräver åtgärder på global, regional, nationell och lokal nivå, i| | såväl i-länder som . Utgångspunkten måste vara att | | tillfredsställa alla människors grundläggande behov, inom ramen | | för de ekologiska systemens bärkraft. | | Huvudansvaret för att uppnå hållbar utveckling ligger på varje | | nation. Alla länder är ömsesidigt beroende av att insatser för | | hållbar utveckling genomförs. I-länderna skall också ge stöd till| | i deras strävan att skapa förutsättningar för hållbar| | utveckling. | | Att komma till rätta med de globala miljö- och | | utvecklingsproblemen är en stor utmaning, som kräver långtgående| | insatser av världssamfundet inom båda områdena. Det råder numera| | en internationell samsyn om vikten av såväl en effektiv | | nationell miljöpolitik som aktivt internationellt | | miljösamarbete. Den stora utmaningen är att omsätta | | intentioner och rekommendationer till praktisk handling och | | konkreta åtgärder för att säkra kommande generationers | | förutsättningar att leva och verka på jorden. | | | | Generalförsamlingens extra möte för uppföljningen av | | | | | | håller ett extra möte med | | avsikt att följa upp besluten från (UNGASS). Mötet| | kommer att utvärdera genomförandet av på | | internationell, nationell och lokal nivå. Arbetet baseras på det| | uppföljningsarbete som har skett inom ramen för FN:s kommission | | för hållbar utveckling (Commission for Sustainable Development, | | CSD). Mötet skall bl.a. besluta om ytterligare åtgärder för att | | åtagandena från skall uppnås.| | Regeringen lägger stor vikt vid generalförsamlingens extra möte,| | som förväntas få stor betydelse för de framtida ansträngningarna| | att genomföra besluten och rekommendationerna från | | och de fortsatta förhandlingarna om globala | | miljö- och utvecklingsfrågor. Mötet bör därför resultera i ett | | fokuserat arbetsprogram eller motsvarande som tydligt anger | | vilka frågor och områden som skall prioriteras inför nästa | | årtusende. | | | | FN:s Kommission för hållbar utveckling | | | | FN:s kommission för hållbar utveckling som bildades efter | | , har till uppgift att granska hur uppföljningen | | av besluten från genomförts nationellt och internationellt | | inkl. samtliga delar av . Genomgången fullbordades vid | | det fjärde mötet med kommissionen . Nästa möte kommer| | att ägnas åt förberedelserna inför FN:s generalförsamlings extra| | möte. | | möte bekräftade den centrala politiska roll i | | uppföljningen av som FN:s kommission för hållbar | | utveckling spelar. Kommissionens framtida roll kommer att | | diskuteras vid generalförsamlingens extra möte . | | Mötet kommer att erbjuda ett tillfälle att se över den | | institutionella uppföljningen av såväl som övriga| | FN-konferenser, och bör leda till att kommissionens mandat | | tydliggörs gentemot övriga funktionella kommissioner och FN:s | | ekonomiska och sociala råd, ECOSOC. | | Kommissionens årliga möten har alltsedan det första mötet under | | resulterat i en mängd rekommendationer och förslag som| | sedan beaktas nationellt och inom andra delar av | | världssamfundet. Några exempel på viktiga frågor och | | problemkomplex som har behandlats av kommissionen är hållbara | | konsumtions- och produktionsmönster, handel och miljö, hållbart | | jord- och skogsbruk samt finansieringen av . | | | | FN:s miljöprogram | | | | FN:s miljöprogram (United Nations Environment Programme, ) | | har en central roll i uppföljningen av . | | Miljöprogrammet arbetar med många viktiga miljöfrågor, såsom hoten| | mot den miljön, miljölagstiftningen, kemikalier, | | ekonomiska styrmedel på miljöområdet, miljöövervakning, handel och| | miljö samt militärens miljöansvar. Miljöprogrammet skall | | katalysera, underlätta och samordna det globala miljösamarbetet | | samt bidra med kunskapsunderlag. | | skall svara för politisk vägledning och| | samordning av organisationen. är medlem av styrelsen, | | som består av 58 länder och möts , | | 1995-1997. anser att FN:s miljöprogram har en viktig | | uppgift att fylla såsom ansvarigt organ i FN-systemet inom | | miljöområdet, och har haft en aktiv roll i | | utformningen av dess verksamhet. För att förbättra | | förutsättningarna för att uppfylla dess mandat, bör det bl.a. ges| | en tydligare ansvarsfördelning gentemot FN:s kommission för | | hållbar utveckling, en effektiv beslutsstruktur samt en | | förutsägbar och ändamålsenlig finansiering. | | | | Andra FN-organ och de multilaterala utvecklingsbankerna | | | | Inom FN har även en mängd andra initiativ startats för att följa| | upp . FN:s olika fackorgan, fonder och program | | har en viktig uppgift i att stödja och komplettera nationella | | insatser vid uppföljningen av , inom sina resp. | | kompetensområden. Detta gäller även slutdokumentet från FN:s fjärde| | kvinnokonferens i , som innehåller ett | | handlingsinriktat avsnitt om kvinnor och miljö. Även de | | multilaterala utvecklingsbankerna och fonderna uppmanades att | | fästa särskild vikt vid att stödja de fattigaste länderna att | | genomföra . stödjer denna inriktning i de olika| | organisationerna och verkar för att de i än högre grad skall | | integrera miljöhänsyn för hållbar utveckling i den reguljära | | verksamheten. | | | | EU-samarbetet | | | | EU-medlemskapet skapar nya förutsättningar för inom FN:s| | arbete för hållbar utveckling, eftersom EU oftast strävar efter | | gemensamma ställningstaganden i internationella sammanhang. Det | | har givetvis en mycket stor betydelse vid förhandlingar att EU | | enat kan driva en linje som överensstämmer med svenska | | intressen. | | Under den korta tid som har förflutit sedan blev medlem | | i EU har EU-samarbetet inför och under internationella | | förhandlingar som berör miljö och utveckling i stort sett | | fungerat väl. Det står klart att EU alltmer framträder som en av| | de mest pådrivande krafterna inom det globala miljösamarbetet | | och har genomgående haft goda möjligheter att påverka | | EU:s gemensamma positioner. har genom EU:s röst i många | | fall fått ett bättre genomslag än om förslagen hade framförts av| | eller ensamt. | | Riktlinjerna för miljöarbete i EU har lagts fast i | | regeringens skrivelse 1994/95:167. De områden som bör | | prioriteras enligt riktlinjerna är försurning och klimatpåverkan,| | kemikalier och bekämpningsmedel, kretsloppsanpassning samt | | biologisk mångfald och naturvård. Det finns skäl att i detta | | sammanhang lämna en kortfattad redogörelse för några aktuella och| | framtida EG-frågor som rör de prioriterade omrdåena. | | Vad gäller försurning pågår ett arbete som initierats av | | med en särskild EU-strategi. Kommissionen väntas att | | anta ett meddelande om detta till och rådet. | | Kommissionens meddelande kommer att utgöra underlag för de | | rådsslutsatser som planeras att antas . | | kommer också de viktiga direktivförslagen om nya fordons- och | | bränslekrav (Auto/Oil) att behandlas i rådet.