prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — - administrera och verka för en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn, - verka för att förebygga och minska ohälsa samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och funktionshindrade personer möjlighet att åter kunna arbeta, - säkerställa likformighet och kvalitet i handläggningen av försäkrings- och I regleringsbrev för /95 angav regeringen följande resultatkrav: - Ohälsotalet bör sänkas jämfört med föregående budgetår. - Insatser för att minska antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionärer skall prioriteras. - Den genomsnittliga åldern för pensionsinträdet bör höjas. - Andelen pappor som tar ut föräldrapenning bör öka och pappornas andel av antalet uttagna föräldrapenningdagar bör öka. - Inbetalningsgraden av underhållsbidrag i förhållande till utbetalda bi- dragsförskott bör höjas. - Pris- och kostnadsutvecklingen för prisnedsatta läkemedel bör begränsas. Enligt RFV ökade ohälsotalet, exkl. sjuklöneperioden omfattande i en sjukperiod, under /95. RFV:s uppskattning av ett ohälsotal som även omfattar sjuklöneperioden visar dock en positiv utveckling. Antalet långvariga ersättningsfall från sjukförsäkringen och antalet nybe- viljade förtidspensioner har minskat. RFV framhåller att insatser har priori- terats för att effektivisera sjukfalls- och rehabiliteringsarbetet jämte ökade efterkontroller av förtidspensioner. Den genomsnittliga pensionsåldern har höjts med . Inom föräldraförsäkringen ökade andelen män som uppburit föräldrapenningdagar t.o.m. , som männen tog ut fler dagar . Detta bedöms av RFV i viss utsträckning vara en effekt av insatser som bedrivits av RFV och försäkringskassorna. Därefter har dock en minskning av antalet ersatta dagar skett med ca en procentenhet. Vad gäller bidragsområdet sjönk inbetalningsgraden av underhållsbidrag i förhållande till utbetalt bidragsförskott från /94 till /95 och samhällets nettokostnad för bidragsförskotten ökade således. Inbetalningsgraden av underhållsbidrag i förhållande till debiterat bidrag ökade dock vilket enligt RFV tyder på att genomförda insatser haft effekt. Kostnaderna för läkemedel har ökat mer än beräknat. Eftersom RFV:s möjligheter att påverka kostnaderna endast gäller prissättningen får, med hänsyn till att prisökningen utgjort , målet att begränsa pris- och kostnadsutvecklingen anses uppfyllt. 5.1.2 Fusk och systembrister () har på regeringens uppdrag kartlagt fusk med förmåner och bidrag av social karaktär samt ersättningar vid arbetslöshet. De bidragsområden som i första hand studerats är förtidspensioner, a-kassa/kontant arbetsmarknadsstöd, bidragsförskott, bostadsbidrag, sjukpenning och tillfällig föräldrapenning. Vidare har studerats förekomsten av dubbla ersättningar från olika bidragssystem, fusk bland läkare och invandrare samt ändamålsenligheten i kontroller och kontrollsystem. Kartläggningen har resulterat i tre rapporter i vilka RRV lämnar förslag till åtgärder (RRV 1995:32-34). Rapporterna har remissbehandlats. Vidare har RFV utarbetat och till överlämnat en rapport och fusk med försäkring och bidrag (RFV ANSER 1996:2) med förslag till åtgärder. Det är av stor vikt att förhindra överutnyttjande och missbruk av trygg- hetssystemen. Inom och socialförsäkringsadministrationen bedrivs ett omfattande arbete i detta avseende. har antagit regeringens förslag till nya regler för bostadsbidrag. Vidare har regeringen lämnat proposition till om en ny lag om underhållsstöd för barn till särlevande föräldrar (prop. 1995/96:208). Regelförändringarna syftar till att uppnå bättre fungerande bidragssystem jämte kostnadsminskningar. Detta innebär vidare ett minskat överutnyttjande och missbruk av dessa båda ersättningssystem. Regeringen har också för avsikt att med utgångspunkt från RRV:s rapporter lägga fram en proposition till om åtgärder för att komma till rätta med de problem som kunnat konstateras. 5.1.3 Utveckling av nytt pensionssystem RFV har regeringens uppdrag att vidta förberedelser för det reformerade pensionssystemet. Utgångspunkter för detta förberedelsearbete är beslut om riktlinjer för ett reformerat ålderspensionssystem. Det fortsatta genomförandet av pensionsreformen behandlas under avsnitt 5 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. 5.1.4 Översyn av socialförsäkringsadministrationens organisationsstruktur I enlighet med vad som anfördes i föregående års budgetproposition har en särskild utredare haft i uppdrag att göra en översyn av socialförsäkrings- administrationens organisationsstruktur. Utredningen, som antog namnet Översynen av socialförsäkringsadministrationen (), överlämnade betänkandet (SOU 1996:64). I betänkandet föreslås att försäkringskassorna blir statliga myndigheter men med starkare lokal förankring. Förslag som berör administrationen har också lämnats av Sjuk- och arbetsskadekommittén (SAK) i betänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113). Enligt regeringens bedömning visar RFV:s årsredovisning att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande riktlinjer och med inriktning att nå de uppsatta målen. RFV:s och försäkringskassornas arbetsinsatser har också lett till att målen till viss del uppfyllts. För att följa produktiviteten i verksamheten används styckkostnad som jämförande mått. De resultat som redovisas för olika förmånsslag varierar dock i den omfattningen att tydliga slutsatser inte kan dras . Resultatredovisningen bör som RRV framhåller utvecklas ytterligare. Redovisningen av utvärderingsinsatser, tillsyn, informationsverksamhet m.m. bör bli mer resultatorienterad. En struktur för RFV:s egen verksamhet bör utvecklas. Likaså bör redovisning av produktkvalitet och styckkostnader utvecklas. Arbete i dessa avseenden pågår inom RFV. I anslutning till ett gemensamt utvecklingsarbete som bedrivs av RFV och angavs i årets regleringsbrev en förändrad indelning i verksamhetsgrenar. Avsikten är att åstadkomma en tydligare redovisning enligt en indelning baserad på arbetsuppgifter i stället för förmånsslag. De nya verksamhetsgrenarna avser utbetalning av ersättningar, åtgärder mot ohälsa och samlade insatser för analys och kvalitetssäkring. För /96 har regeringen fastställt verksamhetsmål av liknande innebörd som för föregående budgetår men med en tydligare struktur. Nya mål har också tillkommit som innebär prioritering av insatser för likformighet och kvalitet i ärendehandläggningen samt förbättrade analyser av resultat, kostnader och kvalitet. De övergripande mål som fastställts inför /96 bör gälla även för . Beträffande förslagen i betänkandet (SOU 1996:64) samt betänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113) avser regeringen att återkomma till inför . ------------------------------------------------------- 1994/951)Utgift717 7112) Anslagssparande185 000 1995/96 Anslag1 139 351 Utgiftsprognos1 022 000 därav 1996 760 000 1997 Förslag726 634 1998 Beräknat735 426 1999 Beräknat777 671 1 Anslaget F1. och del av anslaget B 11. Ersättning till 2 Beloppen anges i tusental kr () är central förvaltningsmyndighet för social- försäkringen och anslutande bidragssystem. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande på . Detta belopp hänför sig bl.a. till att medel avsatta för viss projektverksamhet förts över till följande budgetår. Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar en minskning av anslagssparandet vilket bl.a. har samband med genomförande av uppskjutet projektarbete på ADB-området. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |För den kommande planeringsperioden skall följande | |övergripande mål gälla för socialför- | |säkringsadministrationen. Målet för verksamhetsområdet| |skall vara att aktivt | |- administrera och verka för en allmän socialförsäkring| | som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp,| | ålderdom och vård av barn | |- verka för att förebygga och minska ohälsa samt genom| | att offensivt arbeta med och samordna | | rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och | | funktionshindrade personer möjlighet att åter kunna| | arbeta, | |- säkerställa likformighet och kvalitet i | | handläggningen av försäkrings- och bidragsärenden.| | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 726 634 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster 60 000 tkr | ------------------------------------------------------- Som anförts under inledningsavsnittet till Socialförsäkringsadministrationen visar RFV:s årsredovisning att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande riktlinjer och med inriktning att nå de uppsatta målen. Som angivits har också målen till vissa delar uppfyllts. Regeringen beräknar RFV:s ramanslag för med utgångspunkt från ett besparingskrav om för budgetåret. Vidare gör regeringen med hänsyn till RFV:s och försäkringskassornas budgetläge den bedömningen att ett belopp om bör föras över till försäkringskassornas anslag. Det nuvarande anslaget B 11. Ersättning till föreslås upphöra. Motsvarande medel - med undantag för som tas upp under försäkringskassornas ramanslag - har beräknats under RFV:s anslag. RFV har regeringens uppdrag att vidta förberedelser för det reformerade pensionssystemet. Projektet som påbörjades under /95 finansieras huvudsakligen genom lån i . För innevarande budgetår har på tilläggsbudget under RFV:s ramanslag anvisat avseende räntekostnader och information. För beräknar regeringen anslagsbehov för pensionsreformen till , varav för räntekostnader och för information. Det är enligt regeringens mening av stor vikt att ett så omfattande projekt som genomförandet av det reformerade pensionssystemet noggrannt följs och utvärderas samt ges tydliga ekonomiska ramar. RFV kommer fram till och med att behöva utöka lånen i . Totalt för hela projektet beräknas en låneram om att behöva tas i anspråk. De kostnader som uppkommer i form av räntor och avskrivningar till följd av upplåningen i skall som anförts i den ekonomiska vårpropositionen finansieras inom ramen för det allmänna pensionssystemet. Regeringen avser att i samband med förslag om den närmare utformningen och finansieringen av det reformerade pensionssystemet återkomma till angående finansiering av genomförandekostnaderna och av den löpande administrationen. föreslår regeringen att anvisas till Riks- försäkringsverket. beräknas utgifterna uppgå till . De beräknade beloppen kan senare komma att påverkas av bedömningen av förslag av utredningen av socialförsäkringsadministrationen () och av Sjuk- och arbetsskadekommittén (SAK). Vissa av RFV:s administrationskostnader finansieras via ersättningar som lämnas från Allmänna pensionsfonden och de affärsdrivande verken. Dessa inkomster kan för beräknas till . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 4 213 000 1) Anslagssparande273 000 1995/96Anslag 6 472 407 Utgiftsprognos6 697 600 därav 19964 536 475 1997 Förslag 4 379 578 1998 Beräknat 4 309 637 1999 Beräknat 4 439 908 1 Beloppen anges i tusental kr De allmänna försäkringskassorna har till uppgift att handlägga enskilda ärenden inom socialförsäkrings- och bidragssystemen på regional och lokal nivå. finns 25 försäkringskassor med 359 lokalkontor och 21 mindre serviceenheter i landet. Lokalkontorsnätet täcker hela landet och i varje kommun finns minst ett lokalkontor. Vid försäkringskassorna arbetade vid ingången av /96 ca 16 900 personer - 2 700 på centralkontoren och 14 200 på lokalkontoren. Vad gäller resultat beträffande i regleringsbrevet angivna resultatmål hänvisas till vad som anförts under verksamhetsområdet administrationen avsnitt 5.1.5 Resultatinformation. Arbetet med att utveckla och förbättra mål- och resultatstyrningen i organisationen pågår. Ambitionen är att formerna för mål- och resultatstyrningen skall ha avsevärt utvecklats . RFV har i en rapport till regeringen redovisat hur besparingskravet motsvarande för /96 kommer att mötas på försäkringskassorna. Som en konsekvens av anslagsminskningen har personalneddragningar gjorts och effektivitets- och förenklingsåtgärder har vidtagits och planeras. RFV betonar att neddragningen på anslaget leder till att verksamheten sätts under allt kraftigare påfrestning och att resursförstärkning behövs för att säkra handläggningskvaliteten. Detta resursbehov beror främst på volymökningar och regelförändringar inom verksamheten. Stora krav ställs också på administrationen för att genomföra åtgärder mot fusk och att förbättra den interna kontrollen och beslutskvaliteten samt att vidta insatser inom rehabiliteringsområdet. RFV har vid sina beräkningar av resursbehovet för utgått från att ett sparbeting om skall genomföras. I samband härmed förutsätts dock att försäkringskassornas medelsbehov beaktas inför nya reformer. Som angetts under rubriken verksamhetsområdet administrationen avsnitt 5.1.4 har i enlighet med vad som anfördes i föregående års budgetproposition en särskild utredare haft i uppdrag att göra en översyn av socialförsäkringsadministrationens organisationsstruktur. Utredningen överlämnade betänkandet (SOU 1996:64). Även sjuk- och arbetsskadekommittén (SOU 1996:113) har i sitt slutbetänkande behandlat frågor om socialförsäkringens administration. ------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |Gemensamma övergripande mål för | |socialförsäkringsadministrationen finns formulerade | |under anslaget . | | | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 4 379 578 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster: | |Allmänna pensionsfonden 250 000 tkr | |Arbetsskadeförsäkringen 225 000 tkr | ------------------------------------------------------- Årsredovisningen för socialförsäkringsadministrationen visar enligt regeringens bedömning att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande riktlinjer. Regeringen anser det dock angeläget att resultatredovisningen utvecklas ytterligare. Regeringen beräknar de allmänna försäkringskassornas ramanslag för med utgångspunkt från ett besparingskrav om för budgetåret. Vidare gör regeringen bedömningen att försäkringskassorna bör tillföras resursförstärkningar i anslutning till ett flertal reformer inom socialförsäk- ringsområdet m.m. främst rörande bostadsbidrag och underhållsstöd som innebär ökade arbetsuppgifter. Utöver som beräknats i den ekonomiska vårpropositionen föreslås att för budgetåret förs över till försäkringskassorna från RFV:s anslag. Härutöver föreslås att från det nuvarande anslaget B 11. Ersättning till tillförs kassornas ramanslag. Därutöver överförs till försäkringskassorna från anslag till allmänna domstolarna för införandet av tvåpartsprocess vid de allmänna förvaltningsdomstolarna (prop. 1995/96:128, bet.1995/96:SfU6, rskr.1995/96:86). föreslår Regeringen att 4 anvisas till de Allmänna försäkringskassorna. beräknas utgifterna uppgå till 4 och för beräknas 4 . De beräknade beloppen kan senare komma att påverkas av bedömningen av förslag av utredningen av socialförsäkringsadministrationen () och av Sjuk- och arbetsskadekommittén (SAK). Vissa av försäkringskassornas administrationskostnader finansieras via ersättningar som lämnas från Allmänna pensionsfonden samt från Arbets- skadeförsäkringen. Dessa inkomster kan för beräknas till . Ekonomisk trygghet vid ålderdom (utgiftsområde 11) Förslag till riksdagsbeslut 2 Lagtext 3 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring6 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott 8 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 11 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 14 3.1 Inriktning för utgiftsområdet 14 3.2 Utgiftsområdets innehåll 14 3.3 Utgiftsutveckling 17 Anslag 17 A 1. Ålderspensioner 17 A 2. Efterlevandepensioner till vuxna 20 - Förkortad omställningspension 21 - Växling folkpension och pensionstillskott22 - Inkomstprövning av folkpension i form av änkepension 23 A 3. Bostadstillägg till pensionärer 31 - Sänkt kompensationsgrad för BTP 32 - Fritidsfastighet medräknas som förmögenhet vid beräkning av BTP 33 - Höjd skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer 35 Det fortsatta genomförandet av pensionsreformen 38 5.1 Framflyttning av vissa tidpunkter för ikraftträdande av det reformerade pensionssystemet m.m. 39 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1969:205) om pen- sionstillskott, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bo- stadstillägg till pensionärer, 5. godkänner vad regeringen anfört om framflyttning av vissa tidpunkter vad avser det reformerade pensionssystemet m.m., 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Ålderspensioner ramanslag 53 148 000 A 2. Efterlevandepensioner till vuxna ramanslag 857 000 A 3. Bostadstillägg till pensionärer ramanslag 9 970 000 Summa för utgiftsområdet 63 975 000 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 8 kap. 4 och 11 §§ samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag skall införas tre nya punkter, 18-20, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap 4 §2 Rätt till omställningspension har en efterlevande make, som inte har uppnått och som stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes död, om den efterlevande a) vid dödsfallet stadigvarande sammanbodde med barn , som stod under vårdnad av makarna eller endera av dem, eller b) oavbrutet hade sammanbott med maken av fram till tidpunkten för dödsfallet. ------------------------------------------------------- Rätten till Rätten till omställningspension enligt omställningspension enligt denna paragraf avser denna paragraf avser en av räknat från tid av räknat tidpunkten för dödsfallet. 11 §3 ------------------------------------------------------- Omställningspension liksom Omställningspension hel särskild liksom hel särskild efterlevandepension utgör förefterlevandepension utgör år räknat av för år räknat av basbeloppet. I fall då rätt till familjepension grundas på dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet gäller fortfarande äldre bestämmelser om sådan pension, i den mån inte något annat sägs nedan. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1988:881. 3 Senaste lydelse 1988:881. ------------------------------------------------------- Folkpension i form av änkepension skall, om inte annat följer av 8 kap. 4 § andra och tredje styckena i deras äldre lydelse, för år räknat utgöra av basbeloppet. Folkpension i form av änkepension skall minskas av årsinkomsten beräknad enligt 5, 5 a och 5 b §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Om rätt föreligger till såväl folkpension i form av änkepension som bostadstillägg till pensionärer skall änkepensionen minskas på grund av årsinkomsten först efter minskning av bostadstillägget enligt 6 § lagen om bostadstillägg till pensionärer. Föreligger inte rätt till bostadstillägg till pen- sionärer på grund av att pensionstagaren inte är bo- satt i , skall som årsinkomst endast räknas sådan inkomst som utgörs av tilläggspension, pension enligt utländsk lag- stiftning, tjänstepension eller motsvarande ersätt- ning som följer av kollektivavtal samt ar- betsskadeersättning eller motsvarande ersättning. Om änkepension enligt be- stämmelserna i 5 kap. skall utges med viss andel av oavkortad sådan pension, skall minskningen med hänsyn till årsinkomsten beräknas på oavkortad pen- sion och andelsberäkningen göras först på det belopp som framkommer efter denna minskning. Minskning av folkpension i form av änkepension enligt punkt 18 skall inte göras för av räknat från tidpunkten för dödsfallet. Sådan minskning skall inte heller göras om den efterlevande har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Bestämmelserna i 9 och 11 §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall gälla på motsvarande sätt i fråga om folkpension i form av änke- pension. Denna lag träder i kraft . De nya punkterna 18-20 i övergångsbestämmelserna skall dock tillämpas först avseende änkepension för tid . För efterlevandepension som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. I fråga om rätt till omställningspension som grundas på dödsfall som inträffat före ikraftträdandet, gäller fortfarande 8 kap. 4 § i sin tidigare lydelse. Folkpension i form av änkepension som beviljats enligt äldre bestämmelser och vartill rätt föreligger vid ikraftträdandet skall omprövas. Har för omprövning nödvändiga uppgifter - genom ny ansökan eller på annat sätt - inte inkommit till före , får dra in änkepensionen avseende tid . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 16 och 32 §§ lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 §1 ------------------------------------------------------- Bestämmelserna i tredje Bestämmelserna i tredje stycket punkterna 1-4 stycket punkterna 1-3 övergångsbestämmelserna till övergångsbestämmelserna till lagen (1960:99) angående lagen (1960:99) angående ändring i lagen ändring i lagen (nr 431) om 1946 (nr 431) om folkpensionering skall folkpensionering skall fortfarande tillämpas. Be- Beträffande änkepension efterträffande änkepension efter man, som avlidit före den 1 man, som avlidit före , skall dock , skall bestäm- stället för 8 § första stycketmelserna i punkterna 18 lagen om folkpensionering i och 20 övergångsbestämmelser- lagrummets lydelse före na till lagen (1988:881) nämnda tidpunkt gälla, att om ändring i lagen sådan pension minskas med 35 (1962:381) om allmän för- procent av den pensionsbe- säkring tillämpas. Vid tillämpning i fall som sagts av 13 § 2 mom. sistnämnda lag skall även procenttalet 20 utbytas mot 10 samt beloppet utbytas mot . Vid in- komstberäkningen bortses från inkomst av sådan privatbo- stadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370). Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad inte beaktas. 32 §2 Fråga rörande änkepension i anledning av dödsfall, som inträffat före , skall prövas av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den försäkrade är inskriven. ------------------------------------------------------- Vid omräkning av förmånsbe- loppen för änkepensioner till följd av ändrade förhållanden gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 9 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas först avseende änkepension för tid . 1 Senaste lydelse 1994:311. 2 Senaste lydelse 1994:311. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Folkpension i form av änkepension som beviljats enligt äldre bestämmelser och vartill rätt föreligger vid ikraftträdandet skall omprövas. Har för omprövning nödvändiga uppgifter - genom ny ansökan eller på annat sätt - inte inkommit till före , får dra in änkepensionen avseende tid . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott