prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 2 070 tkr | -------------------------------------------------------------------- Av årsredovisning för /95 framgår att verket beviljat till olika forskningsprojekt. De forskningsprojekt som genomförts har bl.a. gett värdefull information om verkningar av olika konsumentpolitiska åtgärder. De har vidare gett kunskaper om konsumentens roll på marknaden och som brukare av varor och tjänster. Det är enligt regeringens mening angeläget att forskningen på konsumen- tområdet kan utvecklas. Ett område för sådan forskning är hur konsumenternas resurser, attityder och beteenden påverkas av olika förändringar i samhället, däribland EU-medlemskapet. Regeringens bedömning är att anslaget som disponeras av bör utgöra en grund för en utbyggnad av konsumentforskningen. En del av de medel som disponeras av bör i stället disponeras av (). För att ge FRN en rimlig möjlighet att utveckla konsumentforskningen bör anslagsmedel garanteras framåt. bör kopplas en konsumentforskningskommitté med forskare och en referensgrupp med företrädare för , konsumentorganisationer m.m. Närmare förslag om utformning av och inriktning på en sådan kommitté föreslås i regeringens forskningsproposition. De forskningsprojekt som bedrivits i regi har i allmänhet varit inriktade på sektorns behov och inte varit av grundforskningskaraktär. För att ge möjlighet att avveckla pågående projekt och vid- arebefordra erfarenheter och idéer vid tillskapandet av forskningskommittén gör regeringen bedömningen att verket för bör disponera för insatser på detta område. En sådan förstärkning behövs även i ett övergångsskede för att verket skall kunna ha en rimlig möjlighet att aktivt medverka i arbetet med att utveckla konsumentforskningen. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget till konsumentforskning förs upp med . Bidrag till miljömärkning av produkter 1994/95 Utgift 5 0001 1995/96 Anslag 6 900 Utgiftsprognos 6 900 därav 1996 4 600 1997 Förslag 4 600 1998 Beräknat 4 600 1999 Beräknat 4 600 1 Beloppen anges i tusental kr. Målet för miljömärkningsverksamheten är att genom frivillig miljömärkning stimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbara produkter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes . Den frivilliga miljömärkningen i inom ramen för detta system organiseras och drivs av SIS-Standardiseringen i (SIS) och leds av Miljömärkningsstyrelsen. Verksamheten regleras i ett avtal mellan staten och SIS. Den nordiska miljömärkningens organisatoriska form och hemvist har utretts av Statskontoret . Utredningen bereds i rege- ringskansliet och beslut om eventuella förändringar kommer . gäller inom EU en förordning om miljömärkning. EG- förordningen återspeglar i stort de principer som gäller för den nordiska miljömärkningen. Enligt förordningen skall medlemsländerna utse det eller de organ som ansvarar för de uppgifter som anges i förordningen. Regeringen har utsett SIS att vara behörigt organ för EU:s miljömärkningssystem i . Kommissionen inledde en utvärdering av EU:s miljömärk- ningssystem. Ett förslag till ändring av förordningen och eventuella förändringar i organisationsform m.m. avses vara klart . Miljömärkningen skall finansieras genom avgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta. De utgifter som belastar anslaget och som hänförs till det nordiska systemet är främst kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier samt information om och marknadsföring av systemet. Utgifter som följer av att handha EU:s miljömärkningssystem gäller i huvudsak kostnader för att delta i kommissionsmöten av olika karaktär såsom möten med behöriga organ, expertgruppsmöten för kriterieutveckling m.fl. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 4 600 tkr | | | | Övrigt | | Licensintäkter från den nordiska miljömärkningen beräknas uppgå till| | ca 10 800 tkr | -------------------------------------------------------------------- Enligt SIS årsredovisning finansierades ca 2/3 av miljömärkningsverksamheten genom licensintäkter från den nordiska miljömärkningen. För verksamhetsåren 1996 och 1997 beräknas samma relation mellan statsanslag och licensintäkter råda. EU:s miljömärkningssystem har ännu inte gett några intäkter. På den svenska marknaden har endast en produkt beviljats licens för EU:s miljömärke. förväntas inte EU-märkningen ge intäkter som mer än marginellt kan bidra till att täcka kostnader på detta område, vilka följer av medlemskapet. Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattande nordiskt samarbete samt till att EU:s miljömärkningssystem inte förutses ge intäkter av någon betydelsefull storlek anser regeringen att miljömärknings- verksamheten bör få fortsatt statligt stöd. Stödet är avsett att täcka kostnader för det svenska deltagandet i det nordiska samarbetet kring det nordiska miljömärkningssystemet samt de kostnader som följer av medlemskapet och som kan hänföras till EU:s miljömärkningsordning.