prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser i likhet med utredaren att invandrare med bristande kunskaper i svenska språket inte bör kunna omfattas av lönebidrag enbart av detta skäl. Brister i språkfärdigheter kan inte likställas med ett arbetshandikapp utan kräver helt andra insatser, som inte ryms inom ramen för lönebidragssystemet. har tidigare beslutat (prop. 1994/95:218, bet. 1994/95:AU15 , rskr. 1994/95:398) om en tillfällig utvidgning av målgruppen för lönebidrag till arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslös person, som fyllt och som får ersättning från arbetslöshetskassa. Insatsen är tillfällig och motiverad av det rådande arbetsmarknadsläget samt avser endast budgetåren 1995/96 - 1997. Regeringen kan konstatera att utvecklingen av volymerna för gruppen äldre arbetslösa inom ramen för åtgärden lönebidrag varit mycket låg. hade 103 personer fått del av stödet. Det förhållandet att en arbetssökande tillhör de äldsta på arbetsmarknaden skall inte jämställas med ett funktionshinder. Den tillfälliga utvidgningen av målgruppen för anställning med lönebidrag med äldre långtidsarbetslösa bör därför inte förlängas efter utgången av . Regeringens bedömning: Regeringen avser att uppdra åt AMS att inleda ett treårsprojekt med början . Projektet skall ha till syfte att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsatser för att förbättra den lokala hanteringen av åtgärden anställning med lönebidrag. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att en särskild funktion som samordnare/förhandlare inrättas i varje län. Remissinstanserna: , Statskontoret, RRV, AV, , , och LO är positiva till att en särskild funktion som samordnare/förhandlare inrättas i varje län. RRV tillägger dock att det krävs ytterligare resurser än en lönebidragssamordnare per län för att förbättra uppföljningen av lönebidragen. menar att mer tyngdpunkt borde läggas på omprövning av placeringar och andra utvecklingsmöjligheter än att enbart rikta in arbetet på att minska ned bidragen i samband med omförhandlingar. AMS tillstyrker att AMV tillförs ytterligare medel för att utveckla arbetet med lönebidragen i länen men avstyrker att särskilda tjänster inrättas för samordning och förhandlingar. Däremot föreslår AMS att spjutspetskompetens utvecklas parallellt med regelbundna policy- och regeltolkningsdiskussioner. anser att utredarens förslag inte är tillräckligt specificerat avseende administrativa kostnader. SAF anser att det inte är motiverat med ytterligare funktioner för utvärdering av anställningar med lönebidrag. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har uppmärksammat att af/har svårigheter att överblicka den ekonomiska situationen i lönebidragshanteringen. Regeringen gör den bedömningen att de förslag till förändringar i regelverket för åtgärden lönebidrag som läggs fram, kommer ge bättre förutsättningar att effektivt följa upp kostnadsutvecklingen. AMS bör ändå fortsätta att prioritera arbetet med att förbättra det ekonomiadministrativa systemet. De skilda förutsättningar som råder lokalt, när det gäller hanteringen av lönebidragen såsom handlingsplaner, förhandlingar och uppföljning bör förändras. En genomtänkt strategi med en eventuellt förändrad organisation när det gäller själva hanteringen av åtgärden kan bli nödvändig för att uppnå en högre effektivitet och säkerhet. Det är även viktigt att samarbetet med de fackliga organisationerna fungerar tillfredsställande. AMS bör också inrikta arbetet på att öka kvaliteten i sitt arbete med rutiner för medverkan även efter det att en anställning med lönebidrag har kommit till stånd. Det bör dock uppmärksammas att arbetsgivaren har ett ansvar för arbetsmiljö och rehabilitering i enlighet med gällande lagstiftning på området. Mot bakgrund av de problem som utredningen har uppmärksammat när det gäller bidragshanteringen avser regeringen att ge AMS ett uppdrag inför att inleda ett treårsprojekt för att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsater inom ramen för hanteringen av åtgärden anställning lönebidrag. Projektet bör genomföras med ett urval på fem län eller det högre antal som AMS kan finna är lämpligt. Kostnaden för genomförandet av projektet beräknas uppgå till totalt och skall finansieras inom ramen för medel till anslaget A1. Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: För vissa kostnader under för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring anvisas ett nytt ramanslag på . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring föreslagit att en kompletterande arbetslöshetskassa skall bildas av rikstäckande organisationer som företräder anställda respektive arbetsgivare på arbetsmarknaden. Den kompletterande kassan skall enligt förslaget administrera grundförsäkringen för dem som inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Kassan skall också tillhandahålla möjligheter för dem som av olika skäl inte vill vara medlemmar i någon annan kassa att genom anslutning till denna kassa få ersättning enligt grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen. För att den nya kompletterande arbetslöshetskassan skall kunna vara i full funktion krävs att vissa förberedelser görs redan under innevarande budgetår. Till exempel skall personal utbildas, avtal om lokaler ingås samt viss utrustning anskaffas. Regeringen bedömer att kostnaden under uppbyggnadsskedet uppgår till under . Regeringen föreslår därför att ett nytt anslag inrättas för ändamålet i fråga. Finansiering av de nya utgifterna sker genom den under anslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ovan föreslagna besparingen om förändrad ersättningsnivå för vissa deltagare i åtgärder med utbildningsbidrag. Sammanfattande medelsberäkning Det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisade ramanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas med . I statsbudgeten för har under anslaget anvisats 25 . Förslagen ovan och förslagen i regeringens prop. 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring samt övriga ovan beskrivna förändringar innebär sammantaget att utgifterna under anslaget minskar med i förhållande till statsbudgeten. Regeringen föreslår därför att beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för minska ramanslaget A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 2 . Det ovan föreslagna nya anslaget Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring medför att utgiftsområdes-ramen bör ökas med . Den sammantagna effekten för utgiftsområdet beräknas därmed minska med . 6.12 Utgiftsområde 15 Studiestöd A. Studiestöd A 2. Studiemedel m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Under anslaget A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna inom utgiftsområde 16, föreslår regeringen medel för ytterligare 1 500 nya platser i försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning från och med . Dessutom föreslår regeringen medel för utökning av vuxenutbildning i . Resurser för studiemedel med bör därför anvisas för utökning av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning samt för utökningen av den kommunala vuxenutbildningen för . Vuxenstudiestöd m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål ett ramanslag på 4 . Under anslaget A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna under utgiftsområde 16 föreslår regeringen ytterligare medel till 10 000 nya platser för vuxenutbildning i från och med . För dessa platser utgår samma studiestöd som för satsningen som helhet, dvs. det särskilda utbildningsbidraget, särskilt vuxen-studiestöd för arbetslösa (svuxa) samt studiemedel. Regeringen föreslår därför att det för särskilt utbildningsbidrag och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa anslås . I propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring föreslår regeringen att ersättningsnivån skall höjas från . Kostnaden för höjningen inom utgiftsområde 15 beräknas till . Regeringen har också föreslagit regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen vilket innebär en utgiftsminskning för utgiftsområde 15 som beräknas till . Regeringen föreslår därför att anvisas för ersättning av utökade utgifter med anledning av den av regeringen föreslagna höjda ersättningsnivån i den allmänna och sammanhållna arbetslöshetsförsäkringen. Sammanfattningsvis bör tillföras anslaget . Beräkning av vuxenstudiestöd för dem som före studierna förvärvsarbetat på heltid Enligt den tidigare 20 § i förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning gällde för deltagare i arbetsmarknadsutbildning att utbildningsbidrag i form av dagpenning lämnades med det belopp som deltagaren var eller skulle ha varit berättigad till för heltidsarbete i arbetslöshetsersättning. Bestämmelsen har gällt också vid beräkning av särskilt vuxen-studiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), eftersom dessa stöd beloppsmässigt är kopplade till nivån för utbildningsbidrag. Enligt den nya förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd lämnas utbildningsbidrag med samma belopp som deltagaren är berättigad till i arbetslöshetsersättning. Någon uppräkning av dagpenningen för deltidsarbetande till att motsvara heltidsarbete sker alltså inte. När det gäller svux och svuxa är dock, vilket framgår av punkt 3 i övergångsbestämmelserna till förordningen, de äldre reglerna fortsatt giltiga fram till . De regler som alltså än så länge gäller för svux och svuxa innebär att dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetande räknas upp till motsvarande heltidsarbete. Den som studerar på heltid får därmed ett till studieomfattningen avpassat studiestöd. Reglerna har verkat rekryterande till vuxenutbildning. Så har t.ex. deltidsarbetande som inte kunnat få arbete på heltid, det gäller särskilt kvinnor, genom uppräkningen av dagpenningen stimulerats att påbörja studier. Regeringen föreslår att den nämnda principen om uppräkning av dagpenningen skall tillämpas också fortsättningsvis i avvaktan på ställningstagande till förslag om ett sammanhållet studiestöd. Den hittillsvarande regleringen i arbetsmarknadsförfattningarna bör nu istället finnas i studiestödsförfattningarna. Förslaget medför ändring i 7 kap. studiestödslagen (1973:349) och i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Studiestöd och EG-rätten Enligt 1 kap. 8 § studiestödslagen (1973:349) skall utländska medborgare som på grund av anställning här i landet kan härleda rättigheter från i fråga om sociala förmåner jämställas med svenska medborgare när det gäller studiestöd. Detsamma gäller make, sambo och barn till sådana utländska medborgare. Frågor om studiestödet som sådant omfattas inte direkt av bestämmelserna i . Däremot har inom Europeiska unionen (EU) utvecklats en rättspraxis rörande rätt till studiestöd för vissa personer från ett annat medlemsland. Denna praxis utgår från artikel 48 och rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. Bestämmelsen i 1 kap. 8 § studiestödslagen infördes som en anpassning av svensk studie- stödslagstiftning till . Rättsläget inom EG ansågs då vara sådant att de personer som kunde komma i fråga för studiestöd på samma villkor som svenska medborgare var de EES-medborgare som med stöd av bosatt sig i och här hade utövat eller utövade sådan verksamhet att han eller hon kunde betraktas som en arbetstagare (prop. 1993/94:100, bil. 9, s. 264). har gett principen om likabehandling i studiestödssammanhang en vidsträckt tolkning. Med kommissionens synsätt bör principen tillämpas också vad gäller personer som är eller har varit egenföretagare i . Kommissionen hänvisar bl.a. till att beslutat att bestämmelserna i förordningen 1612/68 även är relevanta för övriga friheter enligt artiklarna 52 och 59 i , eftersom det inte kan motiveras att förordningen endast skulle omfatta arbetstagare. En vägran att bevilja studiebidrag till barn till egenföretagare som är medborgare i en annan medlemsstat kan enligt kommissionen utgöra diskriminering och en överträdelse av artikel 52. () tillämpar studiestödslagen på ett sätt som stämmer överens med kommissionens tolkning av EG-rätten. När det gäller medborgare från ett land inom EU eller EES jämställs såväl arbetstagare som egenföretagare med svenska medborgare i studiestödssammanhang. Detsamma gäller beträffande arbetstagarnas och egenföretagarnas familjer. Enligt regeringens uppfattning bör 1 kap. 8 § studiestödslagen kompletteras med en föreskrift som gör det klart att också egenföretagare och deras familjer faller inom paragrafens tillämpningsområde. Ett sådant förtydligande är ägnat att skapa större klarhet om rättsläget för den som överväger att ansöka om studiestöd, och det undanröjer varje tvekan om att svensk rätt är förenlig med EG-rätten. Den föreslagna lagändringen kommer inte att föranleda några ökade kostnader, eftersom ändringen bara är ett förtydligande. 6.13 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning A. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . har beslutat om en vuxenutbildningssatsning med start (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU 15, rskr. 1995/96:307). Den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , skall göras med start och i första hand vända sig till arbetslösa. Den görs i syfte att erbjuda arbetslösa meningsfull utbildning som långsiktigt bidrar till att öka sysselsättning och tillväxt. Ett kunskapslyft är särskilt viktigt för lågutbildade grupper av vuxna, vilka annars riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden och marginaliseras i samhället. Regeringen har inrättat en delegation för den särskilda vuxenutbildningssatsningen med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda och följa den särskilda vuxenutbildningssatsningen. har mötts av ett mycket stort intresse och engagemang i kommunerna. Samtliga 288 av landets kommuner har anmält sitt intresse att delta. Av de ansökningar som kommit in till delegationen för har det visat sig att ett stort antal kommuner anser sig kunna ta emot fler vuxna arbetslösa än vad de anslagna resurserna räcker till. Dessa kommuner har både kapacitet och fler arbetslösa som önskar utbildning än vad tilldelningen till kommunerna medger. Därmed riskerar dessa kommuner att inte kunna genomföra utbildning för alla arbetslösa som önskar utbildning. Regeringen föreslår därför en utökning av platserna inom vuxenutbildning i med ytterligare 10 000 platser . Regeringen har i Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (Skr. 1996/97:112) anmält att det är angeläget att regeringen med anledning av kunskapslyftssatsningen följer utvecklingen vad gäller kommunernas möjlighet att leva upp till sin lagstiftande skyldighet att anordna grundläggande vuxenutbildning. Mot den bakgrunden bör ge regeringen möjlighet att, av de tillkommande platserna , till ett begränsat antal kommuner också kunna ge bidrag för vuxenutbildning på grundskolenivå, om det visar sig nödvändigt för att säkerställa att kommer särskilt utsatta grupper till del. Försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning leds av en kommitté som har till uppgift att ansvara för försöksverksamheten och svara för uppföljning och för att en oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén har i skrivelse till regeringen uppgett att intresset för den Kvalificerade yrkesutbildningen är mycket stort. Till det första intaget hösten fler ansökningar än kommittén haft resurser för att fördela. har intresset ökat ytterligare. Kommittén har i en skrivelse till regeringen redovisat att antalet ansökningar ökat samt att dessa innehållit välmotiverade förslag till utbildning som svarar mot efterfrågan i arbetslivet. Regeringen föreslår därför en utökning av platserna i försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning i med ytterligare 1 500 nya platser . Sammanfattningsvis föreslår regeringen att anvisas för att inom den särskilda vuxenutbildningen, , inrätta ytterligare 10 000 nya platser samt ytterligare 1 500 platser inom Kvalificerad yrkesutbildning. Pilotprojekt med lärlingsutbildning Regeringen kommer att föreslå att gymnasieskolan kompletteras med en ny modern lärlingsutbildning. Avsikten är att skall vara gemensam utbildning för alla på programmet och därefter skall möjlighet ges att välja antingen den traditionella vägen eller en arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning varvad med studier i ett till . Regeringen avser att i kommande budgetproposition närmare redovisa hur ett pilotprojekt med lärlingsutbildning skall se ut för de elever som börjat i gymnasieskolan . Finansiering sker inom befintliga ramar. Universitet och högskolor m.m. B 45. Administration av forskning på vissa områden Ett av högskolas profilområden är Europakunskap. Det finns ett förslag om ett forskningsprojekt med syfte att följa konsekvenserna av brobygget över . Vidare finns ett förslag (från ) att inrätta ett kring europafrågor. för föreslår att delar av intentionerna i dessa förslag förenas. ser en praktisk möjlighet att redan inledningsvis skulle kunna bidra till genomförandet av projektet genom att vid högskolan bygga upp ett sekretariat för administrativ samordning av verksamheten. Kommittén ser fördelar för broprojektet i en sådan lösning genom högskolas geografiska läge mellan och . är synnerligen positiv till denna tanke. Europasamarbete skall aktivt delta i arbetet inom . Bland annat skall ett seminarium hållas om den högre utbildningens roll inom området för Europeiska unionens områdes- och sysselsättningspakter. för har mot bakgrund av högskolans lokalisering i uppgift att delta i arbetet med att organisera detta seminarium. De medel som regeringen föreslår på tilläggsbudget skall bidra till finansieringen av detta arbete. En huvudinriktning vid uppbyggnaden av är ett innovativt utnyttjande av informations- och kommunikationsteknologi. Detta i kombination med den tvärvetenskapliga organisationen av högskolan skapar goda förutsättningar för ett aktivt utvecklingsarbete vad gäller nya typer av utbildnings- och servicetjänster, t.ex. i form av multimedia- produkter. Högskolan bör utnyttja alla möjligheter i detta avseende som Europeiska unionens forsknings- och utvecklingsprogram erbjuder. Det kan ske t.ex. i anslutning till utvecklingen av det virtuella eller till utvecklingsarbetet för ett europeiskt skoldatanät. Administration m.m. Vid uppbyggnaden av har det inte funnits basverksamhet som organisationskommittén kan utgå ifrån i sitt arbete. Därför har kommittén på ett tidigt stadium tvingats anställa personal. Arbetet fördyras också av att de som medverkar i uppbyggnaden kommer från andra orter i . Som jämförelse kan nämnas att vid motsvarande uppbyggnad av utgick det också extra medel även om det där fanns en basverksamhet och planeringen kunde utgå från att högskolan skulle överta ansvaret för den utbildning som bedrev på . har inte haft samma förutsättningar vilket medfört extra kostnader i uppbyggnadsskedet. Finansiering av förslag avseende Regeringen avser, under förutsättning av godkännande, att finansiera de i det föregående föreslagna satsningarna på med reservationsmedel. För en delvis finansiering av ändamålen hemställer regeringen att , av det för /96 uppförda anslaget C 47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning får användas. Regeringens föreslår att får användas som bidrag till särskilda kostnader och vissa projekt vid uppbyggnaden av . 6.14 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid G. Kulturmiljö G 2. Kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Dessa bestämmelser innebär i korthet att bidrag utgår för byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Beslut om bidrag fattas av och länsstyrelserna. Från anslaget utgår också ersättning enligt 2 kap. 7, 8, 14 16 §§ samt 3 kap. 10 och 12 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Medel får också användas för arkeologiska undersökningskostnader i samband med bostadsbyggande enligt 7§ förordningen om bidrag till kulturmiljövård. /96 anvisades medlen under elfte huvudtitelns anslag B 15. Kulturmiljövård och B 17. Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Medel har tidigare anvisats bl.a. som tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. Anslag anvisades t.o.m. /93 under elfte huvudtitelns förslagsanslag B 33. Tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. Beviljade lån är ännu inte helt avräknade varför disponerar medel i enlighet med förordningen (1983:102) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. och förordningen (1991:1933) om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Från och med anvisas medel på ett ramanslag. har medel för ändamålen anvisats på förslagsanslag med en därtill knuten beslutsram. Vissa beslut om bidrag, beviljats inom beslutsramarna och uppgår till ca , har ännu inte betalats ut. I förslaget till anslag i budgetpropositionen för (utgiftsområde 17 s. 9) är inte medel avsatta för dessa utbetalningar. Mot denna bakgrund föreslås att ytterligare anvisas på tilläggsbudget för . Detta finansieras genom en minskning inom utgiftsområde 1 anslaget E 2. Regeringen har tidigare fått bemyndigande att inom anslagets ram få besluta om bidrag för utbetalningar än 1997, dock längst t.o.m. . Regeringen föreslår att bemyndigandet utökas och att beloppet för senare utbetalningar får uppgå till högst . Museer och utställningar H 1. Centrala museer: Myndigheter I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på , varav för Statens konstmuseer , och . , som ingår i Statens konstmuseer, och kommer att flytta in i nya lokaler på . Detta innebär att hyrorna för ökar med respektive . Regeringen anhåller därför om att ytterligare anvisas på tilläggsbudgeten för . Den högre anslagsbelastningen uppvägs av den ökade inleverans från som möjliggörs genom hyresinbetalningen. De anvisade medlen för täcker inte de hyreskostnader som museet har för de underjordiska lokaler som hyser museets spritlagda samlingar. Utskottet utgår i sitt betänkande (bet. 1996/97:KrU1 s. 184) från att regeringen på tilläggsbudget till statsbudgeten för beräknar medel för ändamålet. Regeringen anhåller därför om att ytterligare anvisas på tilläggsbudgeten för . Detta finansieras genom indragning av anslagssparande inom utgiftsområdet. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att anvisas till dessa ändamål. Stöd till icke-statliga kulturlokaler I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler (ändrad 1990:1523, 1992:465, 1993:1123 och 1996:176). Dessa bestämmelser innebär i korthet att bidrag utgår för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten samt standardhöjande reparationer, handikappanpassning och utbyte eller komplettering av inventarier till sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlingslokalsdelegation efter att yttrande inhämtats från . Från och med anvisas medel på ett ramanslag. har medel för ändamålen anvisats på förslagsanslag med en därtill knuten beslutsram. Denna anslagskonstruktion har använts eftersom beslut om bidrag fattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas, och utbetalas när arbetena är avslutade. Därmed har storleken på utbetalningarna varierat år . Med anledning av att anslaget inte täcker beräknade utbetalningar av tidigare beslut har utskottet i sitt betänkande (1996/97:KrU1 s. 188-190) uttalat att regeringen bör återkomma till med förslag om ytterligare medelsanvisning på tilläggsbudget för .