prop · GK03125 · 1997-01-01 00:00:00 — med redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under /96 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en övergripande beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /96. 1 Inledning..........................................4 2 Arvsfondsdelegationen..............................4 3 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m...............5 3.1 När arvsfonden får egendom.....................5 3.2 När arvsfonden avstår från egendom.............6 3.3 Kostnader för fonden...........................6 4 Arvsfondsmedlens fördelning /96.....7 4.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet..........7 4.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd7 4.1.2 Övergripande fördelning av arvsfondsmedel8 4.1.3 Registrering och handläggning............8 4.1.4 Beslutade ärenden........................9 4.2 Verksamhet till förmån för barn ...10 4.2.1 Barn i vissa storstadsområden...........10 4.2.2 Brottsförebyggande......................11 4.2.3 Datateknik..............................11 4.2.4 Familjestöd.............................11 4.2.5 Fritid/Idrott...........................11 4.2.6 Främlingsfientlighet....................11 4.2.7 Information/Utbildning..................11 4.2.8 Kultur..................................12 4.2.9 Lokaler.................................12 4.2.10Media...................................12 4.2.11Miljö...................................12 4.2.12Mobbning................................13 4.2.13Nya rehabiliteringsmetoder..............13 4.2.14Organisationsutveckling.................13 4.2.15Utrustning/Inventarier..................13 4.2.16Utsatta barn och ungdomar...............13 4.2.17Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn....................13 4.2.18Övrig utvecklings- och försöksverksamhet13 4.3 Verksamhet till förmån för ungdomar ..14 4.3.1 Projekt med bred lokal förankring.......14 4.3.2 Nätverk för eldsjälar...................14 4.3.3 Främlingsfientlighet....................15 4.3.4 Kulturprojekt...........................15 4.3.5 Särskilda insatser för flickor..........15 4.3.6 Lokaler.................................15 4.3.7 Miljö...................................16 4.3.8 Skolkooperativ..........................16 4.3.9 Våldsförebyggande.......................16 4.3.10Tittarmakt..............................16 4.3.11Ungdomars politiska delaktighet.........17 4.3.12Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn....................17 4.3.13Utvecklingsarbete för att stärka ungdomars möjlighet att påverka lokalsamhället....17 4.3.14Utveckling av flickors fritid...........17 4.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder 18 4.4.1 Arbete/Sysselsättning...................18 4.4.2 Datateknik..............................18 4.4.3 Familjestöd.............................19 4.4.4 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet19 4.4.5 Fritid/Idrott...........................19 4.4.6 Information/Utbildning..................19 4.4.7 Invandrare och handikapp................19 4.4.8 Kultur..................................20 4.4.9 Kvinnor och handikapp...................20 4.4.10Lokaler.................................20 4.4.11Nya rehabiliteringsmetoder..............21 4.4.12Organisationsutveckling.................21 4.4.13Utrustning/Inventarier..................21 4.4.14Övrig utvecklings- och försöksverksamhet21 5 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden21 5.1 Verksamhet till förmån för barn...............22 5.2 Verksamhet till förmån för ungdomar...........23 5.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder25 6 Information, erfarenhetsspridning och utvärdering.27 6.1 Information...................................27 6.2 Erfarenhetsspridning..........................27 6.3 Utvärdering...................................28 Bilagor 1 Kammarkollegiets bokslut..........................29 2 Fördelning av ur Allmänna arvsfonden utdelat stöd under /96................................34 3 "Projektkatalog"..................................36 4 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden.........199 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträdet Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte skrivit testamente, skall i stället tillfalla Allmänna arvsfonden. Stöd skall kunna ges för att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. I denna skrivelse lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en övergripande beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /96. Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid fördelningen av kommande stöd ur Allmänna arvsfonden. I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvsfondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och medlens användningsområde. Delegationen skall överlämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör lämnas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfonds- delegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju personer som utses av regeringen. Ordförande är statssekreterare och vice ordförande är statssekreterare. Övriga ledamöter är tjänstemän inom och . Arvsfondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör barn samt personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör ungdomar (12 - ). För beredningen av ärenden har tjänstemän inom de berörda departementen förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsdelegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. 3 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. - har avkastningen varit i aktie- konsortiet och i räntekonsortiet. För finns det ca att dela ut. Bokslut för /96 för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 3.1 När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under /96 kom det in 2 599 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 701 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. I 771 fall skulle dödsboets egendom avvecklas för arvsfondens räkning. Under /96 kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 3.2 När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skall ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under /96 har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av ca . 3.3 Kostnader för fonden Ur fonden har under /96 betalats följande kostnader: Kammarkollegiet () - Dödsboavveckling m.m. 8,51) - 1,8 - Utbetalning av beviljat stöd 0,5 /Arvsfondsdelegationen - Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden m.m. 4,7 De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fonden avseende /96 uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av budgetåret (0,räknat på 12-månadersperiod). 1) Av dessa kostnader avser /95. 4 Arvsfondsmedlens fördelning /96 4.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5-7 §§ lag om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Försöksverksamheten skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från reguljär verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utveck- lingsverksamhet om det finns särskilda skäl, t.ex. när en kommun tillsammans med en förening vill genomföra ett projekt. I dessa fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd under högst . Stöd ges inte för reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnaderna för om-, till- och nybyggnad av lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och handikapporganisationers rekreationsanläggningar om sådana åtgärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste återbetalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål . Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Sökanden skall också bidraga till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. 4.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall inom i beslutet angiven tid (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet. En av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts skall också lämnas. Mot- tagare av större projektstöd skall göra mera ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 6). 4.1.2 Övergripande fördelning av arvsfondsmedel Inför /96 fanns ca att fördela ur Allmänna arvsfonden. Av detta belopp var , dvs. ca avsett att fördelas till projekt för ungdomar mellan och resterande medel, ca , för barn samt för personer med funktionshinder. Härutöver har de redan utbetalade eller beslutade medel, som under budgetåret återförts eller återbetalats till fonden använts för att ge stöd till nya projekt. En mer detaljerad redovisning för fördelningen lämnas i bilaga 2. 4.1.3 Registrering och handläggning Under budgetåret har Arvsfondsdelegationen diariefört 2 862 ärenden. Av dessa var 2 206 ansökningar om stöd ur arvsfonden och bland de resterande ärenden var 630 redovisningar av beviljat stöd samt 26 s.k. övriga ärenden. Dessutom har ansökningar från 765 enskilda personer inkommit och registrerats i särskild ordning. Arvsfondsdelegationen har sammanlagt fått in 2 971 ansökningar under budgetåret. På har handlagts ansökningar från enskilda, barnprojekt (B), projekt för personer med funktionshinder (H) och de ansökningar som inkommer från målgrupper som inte fonden riktar sig till (D). Vid har ansökningar från ungdomsprojekt (U) handlagts. Sammanlagt har 586 beslut om att bevilja stöd ur Allmänna arvsfonden fattats under budgetåret. Antalet beslut är större än antalet projekt då budgetåret omfattat 18 månader och s.k. flerårsprojekt kan ha beviljats stöd . Arvsfondsdelegationen har beslutat om bifall i 405 ärenden och överlämnat 181 ansökningar till regeringen med förslag till beslut om stöd, eftersom stödet i de fallen bedömdes överstiga eller vara av principiell betydelse. Regeringen har därefter bifallit dessa 181 ansökningar. Det sammanlagda antalet bifallna ansökningar uppgår till 586. Ansökningarna för- delar sig på projekt för och med barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. I barnärendena fördelar sig besluten på 61 bifall tagna av Arvsfondsdelegationen och 40 av regeringen, 141 ansökningar från projekt med personer med funktionshinder har tagits av Arvsfondsdelegationen och 128 av regeringen. Ungdomsärendena är uppdelade på 203 bifall tagna av Arvsfondsdelegationen och 13 av regeringen. Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå sammanlagt 2 333 ansökningar (inkluderande ansökningar från enskilda personer). Motiven till avslag har bl.a varit att projekten inte bedömts som tillräckligt nyskapande, avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet eller avsett utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits t.ex. på grund av att de rört verksamhet som inte bedömts vara av ideell karaktär, gällt enstaka arrangemang eller internationell verksamhet eller att ansökan lämnats av nystartad förening. Sammanlagt har 44 ansökningar lagts ad acta och sju har överlämnats till annan myndighet, ett ärende har utgått. I följande text redovisas hur arvsfondens medel fördelats till projekt för de tre områdena barn, ungdomar samt personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den ändamåls- och målgruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinriktning. En mer detaljerad redovisning lämnas i förteckning som bifogas som bilaga 3. En förteckning över mottagare av stöd redovisas i bilaga 4 4.2 Verksamhet till förmån för barn (förteckning redovisas i bilaga 3) Under budgetåret har sammanlagt fördelats genom 101 beslut till 97 projekt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . Ansökan om stöd ur fonden avseende denna verksamhet har prövats av den del av som är knuten till enheten för handikapp- och äldrefrågor på . 4.2.1 Barn i vissa storstadsområden Kommunen har inte skyldighet att erbjuda barnomsorg till de barn som har föräldrar som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma. Många barn med invandrarbakgrund som bor i segregerade bostadsområden och har en hemmavarande förälder får svårigheter att integreras i samhället. De får i allmänhet inte tillgång till pedagogisk gruppverksamhet och inte heller stöd i sin språkutveckling. beslutade regeringen därför att avsätta ca ur Allmänna arvsfonden för att i samarbete med ideella organisationer skulle utveckla och pröva olika typer av verksamheter för barn som syftar till att öka deras integrationsmöjligheter i samhället. Under budgetåret har 16 projekt med denna målgrupp beviljats stöd ur fonden med sammanlagt ca . Ca av detta belopp belastar detta budgetår. Alla projekt redovisas dock i bilaga 3. För verksamhet med brottsförebyggande ändamål har två projekt fått stöd med ett sammanlagt belopp av . Ett av projektstöden har lämnats till i för ett projekt som syftar till att ge alla barn en trygg uppväxtmiljö bl.a. genom att bilda samtalsgrupper där föräldrar, personal vid barnavårdscentral, förskola, polis m.fl. deltar. Ett särskilt utformat studiematerial har tagits fram. i (AFASI) har fått medel till ett projekt med syfte att anpassa datatekniken och utveckla arbetsmetoder och programutbud så att datorer fungerar som ett hjälpmedel för barnens språkutveckling. har beviljats stöd till ett nationellt projekt kallat som pedagogiskt hjälpmedel i nybörjarundervisningen av gravt synskadade elever. Sammantaget har projekten fått ca . Nio familjestödsprojekt har beviljats medel med tillsammans ca . Så har t.ex. , Barnneuropsykiatriska kliniken fått stöd för projektet i barndomen som bedrivs tillsammans med bl.a . 4.2.5 Fritid/Idrott Två projekt med inriktning på fritid/idrott har fått stöd med sammanlagt ca . () har fått stöd för det första och andra året av ett utbildningsprojekt för mellanstadieelever i handikappkunskap inför och under genomförandet av världsmästerskapen i kälkhockey i . har fått till ett projekt för att arbeta mot segregation med förebyggande metoder. Föreningen vill få barnen att känna gemenskap och knyta nya kamratskaper som ökar förståelsen mellan olika kulturer och slussar barnen vidare till andra meningsfulla aktiviteter. 4.2.7 Information/Utbildning Stöd med sammanlagt ca har lämnats till 21 projekt som har inriktat sig på information/utbildning. Bl.a har Kristna Ungdomsråd i samarbete med Nätverket för fått stöd till att delta i det s.k. FN-tåget. Detta har gett tillfälle att göra mer känd och har gett nätverkets organisationer möjligheter att sprida kunskapen om sina verksamheter kring . och Ungdomar (RBU) har fått stöd till ett informationsprojekt kring barn och ungdomar med funktionshindret DAMP/MBD. och Skola (RHS) har fått stöd till två olika projekt. Det ena är ett projekt med huvudsakligt syfte att medvetandegöra föräldrar om konventionen om barnets rättigheter och dess innebörd samt att stärka föräldrarnas deltagande i lokalt opinionsbildningsarbete. Det andra projektet syftar till att utveckla metoder och pröva nya arbetssätt mellan skola och hem. fattade regeringen beslut om en satsning för bättre kunskaper om . får från Allmänna arvsfonden användas av olika frivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Medlen fördelas under innevarande kalenderår. Till utveckling av kulturverksamhet för barn har fyra olika projekt lämnats stöd med sammanlagt ca . Dessa projekt syftar främst till att stimulera barns intresse för kultur och öka möjligheterna för olika grupper av barn att ta del av det kulturutbud som finns. Stöd ur fonden kan lämnas till del av kostnaderna för ideella organisationers om-, till- och nybyggnad av lokaler om sådana åtgärder krävs för att verksamhet med och för barn skall kunna utvecklas och förnyas. Under /96 har stöd beviljats med sammanlagt ca till 19 sådana projekt. har beviljats för projektet i TV och barns rättigheter. Tre miljöprojekt har beviljats sammanlagt ca . Som exempel har Hem och skolaföreningen i fått stöd till ett projekt som genom framtidsverkstäder med barn och ungdomar skall bredda och demokratisera arbete och engagemang kring framtids- och miljöfrågor. Till två projekt som rör området mobbning har stöd lämnats med sammanlagt . i har fått medel för ett projekt kallat identitet, rättigheter och ansvar och () har fått stöd för att arbeta med uppsökande verksamhet i hela landet för att motverka mobbning bland 5 - 9 Två projekt som rör nya rehabiliteringsmetoder har fått stöd med sammanlagt ca . Astma och allergiförbundet har fått stöd till projektet i skolan och (Women Researchers in Play and Disability) har fått stöd för ett projekt om familjeorienterad habilitering inom och Ungdomar (RBU) har lämnats stöd med till en försöksverksamhet med kartläggning och metodutveckling av centralt anordnad föreningsstödjande verksamhet. 4.2.15 Utrustning/Inventarier Två projekt har lämnats stöd till utrustning och inventarier med sammanlagt ca . 4.2.16 Utsatta barn och ungdomar () har fått till av ett treårigt projekt med syfte att erbjuda hjälp- och stödinsatser för barn som blivit indirekta offer vid kriminella övergrepp. 4.2.17 Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn Under rubriken 4.3.12 Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn redovisas alla projekt som beviljats stöd för detta ändamål. Ca av de beviljade medlen har avsett verksamhet till förmån för barn. 4.2.18 Övrig utvecklings- och försöksverksamhet För övrig utvecklings- och försöksverksamhet har sammanlagt sex projekt lämnats stöd med ca . Som exempel kan nämnas att () i samarbete med och Skola har fått medel till ett projekt som bl.a. syftar till att skapa rutiner för olycksfallsregistrering. Detta för att medvetandegöra barn, föräldrar och personal om riskmoment inom barnomsorg/skola samt skapa ett aktivt olycksfallsförebyggande arbete för att få ned antalet allvarliga olyckor som drabbar barn. 4.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 - (förteckning redovisas i bilaga 3) Under /96 har genom 216 beslut ca fördelats ur Allmänna arvsfonden till verksamhet till förmån för ungdom. Dessutom har ca delegerats till att fördela enligt givna ramar och riktlinjer. Ansökan om stöd ur fonden avseende verksamhet till förmån för ungdom har prövats av den del av som finns i . 4.3.1 Projekt med bred lokal förankring (avser ändamålen Arbete/Sysselsättning, Brottsförebyggande samt Utsatta barn och ungdomar) I syfte att stimulera nya initiativ och stödja utveckling av metoder för ungdomsarbete med bred förankring lokalt har fördelats till större kraftcentra med särskild inriktning på utsatta ungdomar; föreningen i , föreningen i , stiftelsen i , föreningen i , i ("K23"), samt Rosteriet i .