prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. för vuxenutbildning samt under anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor, medlen till kompletterande skolor förs samman till ett anslag benämnt Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Vidare bör medel för försöksverksamhet med mediaburen utbildning inom skolväsendet föras till detta anslag. Motsvarande belopp har tidigare anvisats under anslaget . Utvecklingsarbete inom område m.m. Statsbidrag till internationella skolor och riksinternatskolor som /96 utgår från anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor, återfinns under anslaget A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola. De utgifter som belastar det nya anslaget bör således vara - statsbidrag till kompletterande skolor enligt 2 kap. förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor, - särskilt verksamhetsstöd dels enligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Tekniska skola, dels till Nordiska scenografiskolan i , dels till Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnade länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna, - medel för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbild- ningsområdet. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 130 336 tkr | -------------------------------------------------------------------- Enligt 2 kap. förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor kan regeringen medge statlig tillsyn och statsbidrag till kompletterande skolor vars utbildningar anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt. Under innevarande budgetår lämnas bidrag till 36 sådana skolor, varav 12 ger grundläggande konstnärlig utbildning och 7 kvalificerad hantverksutbildning. I enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionen Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406) skall värdet av utbildningen ur samhällssynpunkt väga tungt vid bedömningen av om offentligt stöd kan komma i fråga för en kompletterande skola. Regeringen anser att nuvarande former för det offentliga stödet till kompletterande skolor inte är tillfredsställande. Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av utbildningar vid kompletterande skolor med offentligt stöd. Syftet med översynen var att ge underlag och kriterier för bedömningen av vilka skolor som bör bli berättigade till offentligt stöd i form av endera statlig tillsyn eller både statlig tillsyn och statsbidrag. Regeringen anser emellertid att det finns behov av att ytterligare se över vilka kompletterande skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen avser därför att ta initiativ till en översyn i syfte att med utgångspunkt i redovisning av de kompletterande skolorna utreda hur tillsynen och det offentliga stödet till utbildningarna kan förändras. fastställde budgetproposition 3 428 årselevplatser för statsbidrag /96 till kompletterande skolor, till internationella skolor över grundskolenivån och till riksinternatskolor. Av dessa har 2 048 årselevplatser avsett stöd enligt bestämmelserna i 2 kap. förordningen (1993:884) om offentligt stöd till fristående skolor, dvs. kompletterande skolor under detta anslag. Regeringen föreslår att ramen för för stöd till sådana skolor hålls oförändrad och således fastställs till 2 048 årselevplatser. Under anslaget har medel beräknats för , Nordiska scenografiskolan i samt Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet. Utvecklingsarbete inom område m.m. har överförts . Medlen har för /96 använts för att finansiera distansutbildningsprojekt inom ramen för verksamhet. Regeringen föreslår att dessa medel även används för fortsatt försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Särskilda utbildningsinsatser för vuxna1) 1994/952) Utgift 1 291 301 3) 1995/962) Anslag 2 487 855 Utgiftsprognos 1 627 000 därav 1996 1 200 000 1997 Förslag 2 546 348 1998 Beräknat 2 854 210 1999 Beräknat 3 458 900 1) Nytt anslag 2) Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m., anslagsposten 4 och - för /96 - även anslagsposten 5. På tilläggsbudget föreslås att anslagsposten 5 görs till ett nytt ramanslag för /96. 3) Beloppen anges i tusental kr Regeringen har tidigare redovisat att en ändrad anslagsstruktur tillämpas för verksamhetsområdet . Under det nya anslaget Särskilda utbildningsinsatser för vuxna föreslås medel för vissa verksamheter inom vuxenutbildning som under /96 finansierats från anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. Under det nya anslaget bör medel beräknas för - åtgärder mot arbetslösheten i form av särskilda utbildningsinsatser , - bidrag för den särskilda vuxenutbildningssatsningen inklusive basår inom komvux fr.o.m. (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307), - statsbidrag och särskilda medel för försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att, genom utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver sådan utbildning som anordnas med kommunala medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222, avsnitt 6.3.1 och 6.4.1). Detta görs i syfte att öka sysselsättning och tillväxt. Satsningen skall också bidra till att utveckla nya former för att möta vuxnas utbildningsbehov och därmed vara ett aktivt bidrag i reformeringen av vuxenutbildningen. Målet för försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning framgår av lagen (1996:339) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 2 546 348 tkr | -------------------------------------------------------------------- Åtgärder mot arbetslösheten i form av särskilda utbildningsinsatser Under /96 (18 månader) har medel anvisats till bidrag för särskilda utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux, fr.o.m. enbart i komvux. För /96 fanns utrymme för sammanlagt 33 000 platser för det s.k. tredje året, 24 000 platser för gymnasial vuxenutbildning och för påbyggnadsutbildning samt 1 500 platser för basår inom komvux. har redovisat resultatet i en rapport, Särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten 1995/96. Rapporten grundas på beslut om statsbidrag fram t.o.m. . Antalet ianspråktagna platser har därefter ökat något, sedan vissa oklarheter i några statsbidragsrekvisitioner retts ut. Resultatet kan sammanfattas i följande tabell. -------------------------------------------------------------------- Typ av åtgärd Anslagna platser Ianspråktagna plat- ser Tredje året, under 16 000 4 900 () Tredje året, 17 000 2 860 () komvux och påbyggnadsutb. 24 000 29 100 () Basår i komvux 1 500 1 100 () Totalt 58 500 37 960 () För /96 har alltså sammantaget av ursprungligen anslagna helårsplatser tagits i anspråk. Kostnaderna för dessa platser motsvarade av den anslagna totalsumman. De lägsta andelarna av platsutnyttjande svarar det s.k. tredje året för. Eftersom hade möjlighet att under pågående läsår omfördela resurser inom totalramen, kunde gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning ges möjlighet till en ökad volym. Det var 283 kommuner som, själva eller genom annan kommun eller anordnare, anordnade särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten för vuxna arbetslösa inom komvux. Det totala antalet kursdeltagare uppgick till knappt 295 000, varav var kvinnor och hade invandrarbakgrund. Det bör dock noteras att endast 150 kom- muner har rapporterat förekomst av invandrare. I dessa kommuner var andelen med invandrarbakgrund . Regeringens bedömning är att kommunerna väl har svarat mot kravet att anordna utbildning för arbetslösa vuxna. Att alla platser inte kunnat utnyttjas har flera skäl. De hittillsvarande reglerna för studiestöd har resulterat i att många inte har påbörjat eller har avbrutit planerade utbildningar. Att platsutnyttjandet är så lågt för utbildningar inom det s.k. tredje året kan bl.a. förklaras med att regeringen i den ursprungliga fördelningen av platser av allt att döma överskattade det kvarstående behovet av sådan utbildning. När komvux fick tillgång till ytterligare platser lyckades man, trots att planeringstiden var kort, anordna utbildningar motsvarande ytterligare 5 100 årsstudieplatser. Att utnyttjandegraden sammanlagt inte blev högre än understryker behovet av att förnya formerna för att fördela de statliga medlen så att kommunerna ges större möjligheter att nå och rekrytera den prioriterade målgruppen. Av det skälet kommer medlen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen fr.o.m. att fördelas på ett nytt sätt. När det gäller /97 finns för innevarande hösttermin utrymme för 4 000 platser för basår inom komvux och 56 300 platser för annan gymnasial vuxenutbildning och för påbyggnadsutbildning. har fördelat dessa platser mellan kommunerna. Eftersom bidrag enligt en ny modell, inom ramen för den särskilda vuxenutbildningssatsning som har beslutat om (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307), införs fr.o.m. blir en övergångstermin. Regeringen anser att resurser bör ställas till förfogande enligt den tidigare modellen för att fullfölja kurser som startas med sikte på att fullföljas . Likaså bör utrymme ges för att starta ny utbildning . Regeringen har därför beräknat medel för åtgärder mot arbetslösheten i form av utbildningsinsatser på samma sätt som . Bidrag i denna form skall upphöra i och med utgången av . Därefter skall vuxenutbildningen byggas ut med medel motsvarande 100 000 årsstudieplatser. Regeringen redovisade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) sin avsikt att föreslå en större varaktig utbildningssatsning. I propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) återkom regeringen till denna satsning och föreslog bl.a. att en särskild vuxenutbildningssatsning skall göras med start för att åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft. Målgruppen skall i första hand vara arbetslösa vuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Därutöver skall satsningen också vända sig till anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. Övriga vuxna skall få delta i mån av plats. Vuxenutbildningssatsningen skall bidra till förnyelse och omställning i arbetslivet. Den är betydelsefull för kvinnor och män i yrken som drabbas av konjunktur- och strukturförändringar och kan bidra till att bryta den könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden. Statens bidrag skall avse utbildning på gymnasial nivå. Som villkor för bidrag skall gälla att verksamheten anordnas utöver den gymnasiala vuxenutbildning som i kommunerna anordnas med kommunala medel och vid statens skolor för vuxna inom ramanslaget. I den särskilda vuxenutbildningssatsningen skall även resurser för basår inom komvux ingå. Under utgiftsområde 15 anslaget A 3. Vuxenstudiestöd m.m. föreslår regeringen också ett särskilt utbildningsbidrag för arbetslösa och i vissa fall även för anställda. har godkänt att en utbildningssatsning görs i enlighet med de av regeringen presenterade riktlinjerna (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Regeringen har inrättat en delegation för den särskilda vuxenutbildningssatsningen med uppgift att förbereda och i ett inledningsskede leda och följa den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Regeringen kommer, efter förslag från delegationen, att i förordning fastställa de närmare kriterierna för bidragen. Under förutsättning att anslår medel, skall delegationen vidare lämna förslag till regeringen om fördelningen av medel till kommunerna. Med denna konstruktion önskar regeringen säkerställa att satsningen blir inledningen till en förnyelse av vuxenutbildningen. Regeringen har under detta anslag beräknat medel för den särskilda vuxenutbildningssatsningen för . Tillsammans med de platser som avsätts direkt för folkhögskolan och för försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning omfattar satsningen medel motsvarande totalt 100 000 platser inom vuxenutbildning. För central information om vuxenutbild- ningssatsningen och administration m.m. av verksamheten har medel beräknats inom ramen för förvaltningsanslag. Försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning har beslutat om försöksverksamhet med en ny kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:UbU8, rskr. 1995/96:224). Målet med utbildningen är att ge sådana fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag utföra kvalificerade uppgifter i en modernt organiserad produktion av varor eller tjänster. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Under en tredjedel av utbildningstiden utförs utbildningen i form av lärande i arbete på en arbetsplats. Utbildningen riktar sig både till ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan och till äldre som vill fördjupa sina kunskaper. Försöksverksamheten har förberetts av en organisationskommitté. Denna har omvandlats till en kommitté, yrkesutbildning (U1996:02) med uppdrag att fullfölja organisationskommitténs arbete och leda försöksverksamheten samt svara för uppföljning samt för att en oberoende utvärdering kommer till stånd. Medel har beräknats så att försöksverksamheten kan byggas ut till totalt 3 700 respektive 4 500 årsstudieplatser. Av budgettekniska skäl föreslås på tilläggsbudget att ett nytt ramanslag för /96 införs. Därmed kan de medel som inte utnyttjas tas i anspråk 1997 och 1998. Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. -------------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag1) 3 4602) Utgiftsprognos 9 000 därav 1996 6 000 1997 Förslag 4 700 1998 Beräknat 4 827 1999 Beräknat 4 973 1) Anvisade på tilläggsbudget. Ytterligare 5 540 tkr anvisade från anslaget C44. Utvecklingsverksamhet och internationell samverkan. 2) Beloppen anges i Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. - - började sin verksamhet . Delegationen utgör svenskt programkontor för de EU-program inom utbildning och kompetensutveckling som regeringen bestämmer. De övergripande målen för Programkontoret är att - aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen för Europasamarbetet, - aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa möjliga förutsättningar för att tillvarata de olika möjligheter som Europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder, - verka som en sambandsorganisation mellan och EU inom områdena utbildning och kompetensutveckling. handhar programkontoret EU-program dels inom område (, CEDEFOP och delar av ), dels inom område (Adapt, Employment samt Europeiska socialfondens Mål 4). De delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn ansvarar för. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga | | fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 4 700 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 100 tkr | -------------------------------------------------------------------- Programkontoret har erhållit från Arbetsmark- nadsdepartementet genom regeringsbeslut . Bidrag från EU (ca ) har kommit kontoret tillhanda . Ytterligare ca för återstår att erhålla. Överföringen av EU-medel är beroende av bl.a. undertecknandet av överenskommelser och avtal. Därtill erhålls enligt praxis en första utbetalning på eller av beslutat belopp och resterande del efter redovisning av erhållet belopp. Ett annat problem då det gäller förhållandet till upprättad budget är kursförändringarna i förhållandet mellan värdet på ecu-valutan och den svenska kronan. Regeringen har efter beslut att anvisa medel på tilläggsbudget till statsbudgeten 1995/96 (prop.1995/96:105, bet. 1995/96:UbU7, rskr. 1995/96:194) utfärdat regleringsbrev för Programkontoret avseende /96 och därvid fastställt låneram och kreditram på räntekontot. De övergripande målen för verksamheten bör kvarstå under . Utöver föreslagna medel för har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. beräknas anslaget uppgå till och för till . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Bemyndigande i 15 kap. 6 § skollagen | | (1985:1100) för regeringen att meddela föreskrifter om | | skyldighet för den som genomgår särskilt anordnad prövning att | | betala en avgift, skall omfatta också Svenskundervisning för | | invandrare (sfi). Skälen för regeringens förslag: Enligt 15 kap. 6 § skollagen (1985:1100) får regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskilt anordnad prövning i , gymnasieskolan eller vuxenutbildning att betala en avgift som tillfaller huvudmannen för utbildningen. Möjligheterna till prövning i dessa skolformer regleras i förordningarna för respektive skolform. Bestämmelserna om avgifter finns i förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet. Betyg infördes för svenskundervisning för invandrare (sfi) . Betyg skall sättas efter avslutad kurs och som betyg skall användas någon av beteckningarna Godkänd (G) och Väl Godkänd (VG). Det finns invandrare som skaffar sig kunskaper i svenska på annat sätt än genom att delta i sfi eller som efter att ha fått betyget Godkänd förkovrar sig i svenska. Det kan för dessa finnas behov av att kunna visa upp ett dokument som verifierar deras svenskkunskaper, exempelvis för en arbetsgivare. Regeringen avser därför att utfärda föreskrifter om prövning i sfi som i huvudsak överensstämmer med de föreskrifter som finns för prövning i vuxenutbildning. Huvudmannen för utbildningen bör då ges möjlighet att, på samma sätt som gäller för andra skolformer, ta ut en avgift av den som vill genomgå prövningen. Regeringen föreslår att det i 15 kap. 6 § skollagen intagna bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift utvidgas till att omfatta också sfi. Samråd i ärendet har skett med . Ett förslag om ändring i skollagen har upprättats inom . Dimensionering av den framtida lärarutbildningen Med utgångspunkt i () och Statens skolverks senaste prognoser över lärarbehovet har examinationsbehovet av lärare på olika stadier beräknats. I prognoserna konstateras att elevantalet i kommer att öka kraftigt och vara som högst för att sedan minska. Antalet elever i gymnasieskolan kulminerar först . Enligt SCB är det risk för dubbla obalanser i lärarutbudet för om nuvarande dimensionering bibehålls. Obalanserna innebär ett förväntat långsiktigt överskott på grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 (grundskollärare 1-7) och ett underskott på grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 (grundskollärare 4-9). föreligger brist på grundskollärare 4-9 i matematik och naturorienterande ämnen. Tillströmningen till denna inriktning har dock ökat vid höstens antagning. För gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen kommer enligt SCB behovet av lärare att öka med . Denna ökning inkluderar den särskilda vuxenutbildningssatsning som skall pågå med början . Lärarbehovet för denna utbyggnad av vuxenutbildningen kommer enligt regeringens bedömning att kunna tillgodoses bl.a. genom det ökade kravet på antalet examinerade gymnasielärare och genom de flexibla arbetsformerna i vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen kan dock komma att påverka dimensionering och innehåll av lärarutbildningen varför regeringen noga följer frågan. Med anledning av den fortsatta integrationen av förskoleverksamhet - skola - skolbarnsomsorg är efterfrågan på barn- och ungdomspedagoger svår att i detalj förutse. Regeringen bedömer dock att examinationen av barn- och ungdomspedagoger bör minska samt . Beträffande utvecklingen inom området specialpedagogik avser regeringen att återkomma. Sammanfattningsvis innebär ovanstående att det sammanlagda behovet av antalet examinerade lärare är lika stort som . Justeringar bör dock göras framför allt i den senare delen av den kommande planeringsperioden och därefter genom ett minskat krav på antalet examinerade med barn- och ungdomspedagogisk utbildning samt grundskollärare 1-7. bör antalet examinerade grundskollärare 4-9, i synnerhet med naturvetenskapliga och tekniska ämnen samt gymnasielärare öka. Sammanlagt kommer i utbildningsuppdragen preliminärt att ställas krav på examination av följande antal lärare under budgetperioden 1997-1999.För bedöms lärarefterfrågan komma att utvecklas i samma riktning, dvs. behovet av barn- och fritidspedagoger samt grundskollärare 1-7 kommer att minska. Behovet av grundskollärare 4-9 och gymnasielärare kommer att öka . Examensmål för lärarutbildningar 2000-2002 Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 4 500 5 100 Gymnasielärarexamen 3 700 4 000 För båda lärarkategorierna gäller att åtminstone hälften av de examinerade lärarna skall ha inriktning mot matematik och naturorienterande ämnen eller mot teknik. Bedömningarna av lärarbehovet är gjorda utifrån tillämpad klasstorlek i skolan. Regeringen utgår ifrån att minskningen av antalet examinerade grundskollärare 1- 7 skall kunna kompenseras av en ökning av antalet examinerade grundskollärare 4- 9 och av gymnasielärare. Regeringens förslag bygger på att de resurser som finns för lärarutbildning kan anpassas till efterfrågan på skilda lärarkategorier och utvecklas i takt med den stadieintegrerade skolan. Regeringen bedömer att minskningen av utbildningarna av grundskollärare 1-7 samt av barn- och ungdomspedagoger bör genomföras med hänsynstagande till den regionala efterfrågan på lärare av dessa kategorier. Av regionalpolitiska skäl föreslås ingen minskning av den samlade lärarutbildningskapaciteten vid högskolorna i /samt och högskolorna i . För föreslås att en minskning av den barn- och ungdoms- pedagogiska utbildningen balanseras av den nyinrättade utbildningen av grundskollärare 1-7. För föreslås en nyinrättad utbildning av grundskollärare 4-9 och gymnasielärare, båda inom områdena matematik och naturorienterande ämnen. Regeringen avser att precisera det slutliga examenskravet för planerings- perioden avseende varje högskola i regleringsbrevet för . Lärarutbildning i praktisk-estetiska ämnen Behovet av examinerade lärare av denna kategori bedöms uppgå till cirka 2 000 . Detta ligger inom nuvarande kapacitet och inga förändringar föreslås. I detta sammanhang vill regeringen understryka vikten av att tillgodose skolans efterfrågan på lärare med kompetens i åtminstone två undervisningsämnen. De resurskrävande praktisk-estetiska utbildningarna bör dock koncentreras till ett fåtal lärosäten. De högskolor som har examensrätt för ettämnesutbildning eller har utbildningsområdena musik, idrott och konst eller design erhåller ersättningsbeloppen för dessa utbildningsområden inom ramen för tvåämnesutbildning, förutsatt att de har examensrätt för grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 eller gymnasielärare. i kommer att tilldelas utbildningsområdena konst och design, idrott och musik för att beredas möjlighet att bedriva tvåämnesutbildningar genom samarbete i de praktisk-estetiska undervisningsmomenten med i , eller Kungl. Vidare tilldelas utbildningsområdet idrott för att beredas möjlighet att bedriva tvåämnesutbildning med idrott. 5.3.2.2 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningar