prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — som kartlade och beskrev den inverkan som bestrålning av livsmedel kan ha på hälsa och arbetsmiljö. I rapporten konstaterades att bestrålning av kryddor sannolikt medför mindre risker från hälsosynpunkt än behandling med det toxiska ämnet etylenoxid. I betänkandet Kontroll av livsmedel (SOU 1986:25) föreslog dels att i särskilda fall och med stor restriktivitet skulle kunna lämna tillstånd till bestrålning av livsmedel, dels att bestrålade livsmedel skulle märkas med uppgift om detta och att skulle utarbeta ett sådant märkningssystem. Motsvarande ordning borde enligt utredningen gälla även för import av bestrålade livsmedel. Sammanfattningsvis ansåg dock utredningen att det generellt sett inte fanns något behov av bestrålning av livsmedel i . Utredningen noterade dock att frågan i aktualiserats när det gällde behandling av vissa kryddor. Vid remissbehandlingen ansåg även Livs- medelsverket att det inte fanns behov av bestrålning av livsmedel och att detta och konsumenternas oro gjorde det befogat att införa ett generellt förbud. I propositionen 1988/89:68 om livsmedelskontroll gjorde dåvarande chefen för den samlade bedömningen att det inte fanns behov av import av bestrålade livsmedel i och att bestrålning av livsmedel inte var en metod som låg i konsumenternas intresse. Det noterades i propositionen att forskare konstaterat att det inte finns några hälsorisker med att bestråla livsmedel under förutsättning att bestrålningen utförts på ett riktigt sätt. Propositionens lagförslag innebar en komplettering av ett tidigare gällande bemyndigande enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde fick förbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel i landet av visst slag av livsmedel om detta behövdes från hälso- eller näringssynpunkt. Enligt förslaget skulle även behovet av att tillgodose konsumentintresset kunna vara skäl för att förbjuda eller föreskriva villkor för hantering eller införsel till landet av visst slag av livsmedel. beslutade i enlighet med förslaget (bet.1988/89:JoU14, rskr. 1988/89:263). Med stöd av denna bestämmelse i livsmedelslagen har regeringen i 10 § livsmedels- förordningen (1971:807) föreskrivit att livsmedel inte får behandlas med jonise- rande strålning och att livsmedel som har behandlats med joniserande strålning inte får föras in eller saluhållas i landet. Inom gemenskapen förekommer bestrålade livsmedel, främst i och . Bl.a. bestrålas lök och potatis för att groning skall förhindras. Många länder tillåter bestrålning av kryddor av hygieniska skäl. , som tidigare hade ett generellt bestrålningsförbud, tillåter numera bestrålning av kryddor sedan landet drabbats av ett omfattande salmonellautbrott orsakat av förorenade kryddor. Även och tillåter bestrålning av kryddor. har ett förslag till direktiv rörande bestrålning av livsmedel diskuterats inom gemenskapen. Förslaget i dess nuvarande lydelse innebär att bestrålning tillåts när det gäller livsmedel enligt en förteckning som skall vara upprättad . tog initiativ till en hearing om dekontaminering av kryddor med deltagare från bl.a. , Kemikalie- inspektionen, , och samt från konsumentorganisationer och kryddimportörer. Det kunde då konstateras att såväl representanterna för myndigheter som för konsumenter och kryddimportörer ser allvarligt på de sjukdomsrisker, främst salmonella, som är förknippade med att obehandlade kryddor kommer ut på marknaden. Man kunde därför tänka sig strålbehandling av kryddor där det inte finns andra acceptabla behandlingsmetoder. Den allmänna meningen var dock att behandling med joniserande strålning skall användas restriktivt och främst där det vid kontroll upptäcks salmonella- eller andra bakterier hos de aktuella kryddorna. Regeringen bedömer att bestrålning av kryddor bör tillåtas under förutsättning att kryddorna inte kan behandlas med upphettning och det således inte finns någon alternativ behandlingsmetod. Härigenom undanröjs risken för att förorenade kryddor kan komma ut på marknaden. Regeringen vill dock betona att den begränsade tillåtligheten av bestrålning inte får vara en inkörsport till behandling av andra livsmedel än kryddor. I det internationella samarbetet avser regeringen att även i fortsättningen inta en restriktiv hållning till bestrålning av livsmedel. Enligt rådets direktiv /112/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel skall livsmedel som bestrålats märkas med orden "bestrålad" eller "behandlad med joniserande strålning". Inom den arbetsgrupp där förslaget bereds har bl.a. föreslagits att en produkt som innehåller en bestrålad ingrediens skall märkas med samma ord, angivna direkt efter ingrediensens namn. Det har även framförts förslag om att en produkt som innehåller en ingrediens sammansatt av flera ingredienser, där en eller flera av ingredienserna har bestrålats, skall märkas. Enligt förslaget skall märkningen inte krävas om den sammansatta ingrediensen utgör av slutprodukten. Regeringen anser att det är viktigt att så långt möjligt genom märkning informera konsumenterna om att en krydda har bestrålats eller om en sådan krydda ingår i ett livsmedel. 1994/95 Utgift 2 7461) 1995/96 Anslag 5 647 Utgiftsprognos 6 000 därav 1996 4 635 1997 Förslag 3 868 1998 Beräknat 3 973 1999 Beräknat 4 081 1) Beloppen anges i tusental kr () är ansvarig myndighet för den officiella statistiken inom följande områden: - Lantbrukets struktur - Produktion i lantbruks- och trädgårdsnäring - Sysselsättning i jordbruket - Skördeuppskattningar - Lantbrukets ekonomi - Prisutvecklingen i jordbruket. De övergripande målen för LES är att dels ansvara för att statistik tas fram i tillräcklig omfattning för att motsvara de krav som ställs på officiell statistik både i och inom EU, dels genom kalkyler och utredningar belysa den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall LES som ansvarig | | myndighet för officiell statistik inom jordbruksområdet ansvara | | för att statistik produceras kostnadseffektivt och | | kvalitetsmässigt i en sådan omfattning som motsvarar de krav som| | ställs på officiell statistik i och inom EU. | | LES skall även genom att göra kalkyler och utredningar belysa | | den ekonomiska utvecklingen på livsmedelsområdet. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 3 868 tkr | -------------------------------------------------------------------- LES årsredovisning ger en god överblick över de prestationer som åstadkommits liksom kopplingen mellan prestationer och verksamhetsmål.Med anledning av att ökad tonvikt lagts vid statistikansvaret efter EU-inträdet föreslår regeringen ett tillägg till det tidigare övergripande målet som endast gällde att belysa den ekonomiska utvecklingen på livsmedelsområdet. RRV:s revisionsberättelse innehåller ingen invändning. Av anslagsframställningen framgår att den ökade arbetsinsatsen för anpassning av statistiken till EU:s krav har kunnat göras inom ramen för anslaget. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsbehov. 1994/951) Utgift 249 3232) 1995/961) Anslag 189 589 Utgiftsprognos 189 589 därav 1996 123 038 1997 Förslag 28 415 1998 Beräknat 28 869 1999 Beräknat 29 331 1) Anslaget Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr Livsmedelsförsörjningen är enligt beredskapsförordningen (1993:242) en särskild funktion inom det civila försvaret. Funktionen omfattar försörjning med livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien och civil veterinärverksamhet. är funktionsansvarig myndighet. Vidare har , och deluppgifter inom funktionen. Från anslaget betalas driftkostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m.m. samt kostnader för andra beredskapsåtgärder än lagring samt medel för t.ex. hyreskostnader som kvarstår efter lageravveckling. Under anslaget B 1. anvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. Medel som erhålls vid utförsäljning av lager inlevereras på inkomsttitel efter det att avdrag för kostnader i form av hantering, frakt, skada och varuanalyser gjorts. föreslår att verket tilldelas för driftkost- nader och andra beredskapsåtgärder för . Livsmedelsfunktionens programplan och programplanen för det civila försvaret anger att förmågan att trygga försörjningen med livsmedel vid ett väpnat angrepp är godtagbar, dock förutsatt att planerad komplettering av beredskapslager av livsmedel i södra och kan genomföras under en ettårig uppbyggnadsperiod. Gränssättande för försörjningen med dricksvatten är el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen av nödvatten avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena , och bedöms förmågan som godtagbar på gränsen till icke godtagbar. I övriga landet bedöms förmågan som godtagbar. Förmågan att förhindra eller upptäcka sabotage med B-stridsmedel bedöms inte som godtagbar. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 28 415 tkrResultatbedömning | | Mot bakgrund av programplanernas bedömningar anser regeringen | | att verksamheten inom funktionen bedrivits på ett ändamålsenligt| | sätt. Regeringen konstaterar dock att den bedömda förmågan för | | distribution och kvalitetskontroll av dricksvatten är tveksam. | | Regeringen har därför för avsikt att vid senare tillfälle återkomma| | i detta ärende. | | | | | | Slutsatser | | Enligt beslut med anledning av försvarsbeslutets | | första etapp skall totalförsvaret inte bara stå berett att möta | | traditionella säkerhets-politiska hot, utan även ett bredare | | spektrum av hot och risker. Det civila försvaret skall värna om | | civilbefolkningen och trygga dess försörjning, kunna genomföra | | fredsfrämjande och humanitära insatser samt stärka samhällets | | samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred.| | Den förändrade situationen i vår omvärld, EU-medlemskap| | och de förändrade planeringsförutsättningarna gör att regeringen| | anser att beredskapslagringen i huvudsak kan avvecklas. | | Planeringen och säkerställandet av livsmedelsförsörjningen bör | | kunna ske på andra sätt än genom fredstida lagring av livsmedel | | och genom resurskomplettering under ett anpassningsår. Vissa | | lagringskostnader bedöms dock vara nödvändig. Regeringen avser | | att ge i uppdrag att mot denna bakgrund lämna | | förslag till den närmare planeringen av beredskapen. En | | minskning av lagren bör ske i en takt som innebär att onödiga | | förluster undviks. | | Regeringen föreslår att förs upp på anslaget. De| | bedömda anslagsbehoven är beräknade med ut-| | gångspunkt anslagsnivå. | | | | | | F 4. Livsmedelsstatistik | | 1994/95Utgift 23 6021) | | 1995/96Anslag 55 304 Utgiftsprognos 55 300 | | därav 1996 32 100 | | 1997 Förslag 31 291 | | 1998 Beräknat 32 074 | | 1999 Beräknat 32 875 | | | | 1) Beloppen anges i tusental kr | | | | Anslaget disponeras av | | (LES) för statistik inom jordbruksområdet inklusive kostnaden för| | jordbruksstatistisk årsbok och livsmedelsstatistiskt program. | | De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är | | reglerade genom EG-förordningar. | | | | | | Regeringens överväganden | | Sammanfattning | | LES har till regeringen redovisat en förstudie angående möjligheterna att använda Statens jordbruksverks administrativa stödutbetalningsregister (IAKS) som statistikregister. Av studien framgår att det behövs ytterligare utredningsarbete innan det är möjligt att ta ställning till om det admini- strativa registret kan användas för statistikändamål och i sådant fall tidigast . En annan förutsättning är att det inte sker några större förändringar i EU:s stödformer till jordbrukarna. Regeringen bedömer att en effektivisering av statistikproduktionen är möjlig redan nu och föreslår därför att anslaget minskas med jämfört med nivå. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 9 000 Utgiftsprognos 5 700 därav 1996 5 700 1997 Förslag 6 000 1998 Beräknat 6 000 1999 Beräknat 6 000 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras av (). Anslagsbeloppet motsvarar EG:s finansiering av jordbruks- och livs- medelsstatistiken. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 6 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- I anslaget upptas ersättningen från EG-budgeten rörande EG:s gemensamma bokföringsundersökning, den s.k. FADN, på ca . I anslaget ingår även ersättning från EG-budgeten på 600 000 ecu för strukturstatistik som skulle ha utbetalats . Utbetalningen kommer emellertid troligen inte att göras . En mer exakt beräkning av anslagsbeloppet är svår att göra beroende på osäkerhet i fråga om växelkursen. 10 Utbildning och forskning -------------------------------------------------------------------- | Regeringen bedömer att forskningen om naturresurserna och de | | areella näringarna kommer att vara mycket central under de | | kommande åren. Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörj- | | ningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och | | mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. Svenskt | | deltagande i EU:s forskningsprogram öppnar nya och större möjlig-| | heter till internationell samverkan inom forskningen. Svenska | | forskningsmyndigheter och forskare bör aktivt ta del i denna | | samverkan. | | Regeringen prioriterar den högre utbildningen och därvid en ökad| | dimensionering av antalet studieplatser inom | | () utbildningsprogram. Regeringen | | föreslår att antalet utbildningsplatser ökar med sammantaget 400| | . | | Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen | | Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) riktlinjerna för den | | allmänna forskningspolitiken och den forskning som bedrivs vid | | SLU respektive finansieras av Skogs- och jordbrukets | | forskningsråd (). | | Regeringen föreslår att genomför ett treårigt forsknings- | | program för ekologisk produktion inom jordbruk och trädgårds- | | näring. Vidare föreslås en förbättrad samordning av den skogs- | | industriella forskningen, livsmedelsforskningen och | | forskningen om landsbygdsutveckling. har ansvaret för högre utbildning och forskning inom det område som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. Utbildning inom detta område bedrivs vid (). SLU erbjuder förutom långa yrkesinriktade utbildningar till agronom, hortonom, jägmästare, landskapsarkitekt och veterinär även kandidat/magisterexamina inom områdena skog, bioteknologi och naturresurser. Därutöver finns kortare yrkesutbildningar. Forskningen inom ansvarsområde syftar till att värna om vården och nyttjandet av de biologiska naturresurserna och har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till SLU och . Under anslag bedrivs även kollektiva program som rör skogsforskning, jordbruksteknisk forskning samt forskning och utvecklingsverksamhet inom områdena växtförädling och trädgård. Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen inom högskolan. Särskilt angeläget är att fler utbildas inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad sysselsättning (prop. 1995/96:222). Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalet helårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 400 platser . Regeringen föreslår ett samlat treårigt forskningsprogram för ekologisk produktion inom jordbruk och trädgårdsnäring. I regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150 s. 159-160) behandlades dispositionen av de disponibla medel från EU-budgeten, finansierade genom kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen. Till stöd för forskning om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion kommer, utöver det under förevarande anslag föreslagna beloppet till , sammantaget att fördelas . Vidare föreslås bl.a. åtgärder för en samordning av skogsindustriell forskning, forskning och utveckling av svensk livsmedelsindustri samt forskning avseende landsbygdsutveckling. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 1 281,41)1 736,3 1 765,6 1 179,1 1 197,0 1 240,3 1 287,2 1) Beloppen anges i miljoner kr 1994/95 Utgift 1 013 4641) 1995/96 Anslag 1 420 657 Utgiftsprognos 1 420 657 därav 1996 947 107 1997 Förslag 980 773 1998 Beräknat 1 019 251 1999 Beräknat 1 061 244 1) Beloppen anges i tusental kr () skall genom utbildning, forskning och information öka kunskaperna om förutsättningarna för en varaktig och effektiv biologisk produktion och hur denna skall bedrivas och nyttjas. Från anslaget bekostas grundutbildning, forskarutbildning, forskning, miljöanalys samt information och fortbildning. SLU består av fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk (JLT-fakulteten), skogsvetenskapliga fakulteten (S-fakulteten) och veterinärmedicinska fakulteten (V-fakulteten). Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av an- svarsområdena jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åtta korta yrkesprogram samt fr.o.m. inom de tre nya kandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen. Regeringen har fastlagt följande kvantitativa mål för SLU:s verksamhet för perioden /94-1995/96 t.o.m. . - uppnå 6 300 helårsprestationer för grundläggande utbildning, varav 400 skall avse fristående kurser, - öka examinationen inom JLT-fakulteten, - minska kostnaderna för de kortare utbildningarna så att de är i nivå med kostnaderna för jämförbara utbildningar vid andra universitet, - öka antalet examinerade från forskarutbildningen med , - omvandla utbildningsbidragen till doktorandtjänster. Vidare skall SLU, med beaktande av förutsättningarna inom varje fakultetsområde - öka andelen disputerade lärare, - sträva efter att öka antalet kvinnliga lärare, - förbättra informationen om forskning och forskningsresultat, - bidra till att antalet artiklar av svenska forskare publicerade i inter- nationella tidskrifter ökar, - vidga det internationella forskningssamarbetet. Slutligen skall SLU långsiktigt ta till vara, vårda och utveckla de fastig- heter som förvaltar. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | För den kommande planeringsperioden skall det övergripande målet| | för SLU vara: | | | | att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och | | människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbild-| | ning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 980 773 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 209 108 tkr | -------------------------------------------------------------------- SLU redovisar en fördjupad anslagsframställning avseende verksamhetsåren 1997-1999. Underlag för anslagsframställningen är framför allt SLU:s strategidokument och årsredovisningen för /95. Ett uthålligt nyttjande av de biologiska naturresurserna innefattar både bruk och vård. För att uppfylla detta har SLU i den fördjupade anslags- framställningen föreslagit att detövergripande målet skall ändras till "att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information". "Fortlöpande miljöanalys" har lagts till som komplement till utbildning, forskning och information. Fortlöpande observationer är nödvändiga för bedömning av förändringar i miljön och innebär inte bara ett passivt registrerande utan kräver även vetenskaplig kvalitetsgranskning, utveckling av metodik liksom utvärdering och sammanställning av erhållna resultat. Regeringen anser att SLU är väl lämpat för en sådan miljöanalys och instämmer i SLU:s förslag till ny målformulering. Av SLU:s årsredovisning och den fördjupade anslagsframställningen framgår att SLU väl kommer att uppfylla huvuddelen av de verksamhetsmål som regeringen enligt ovan har lagt fast för perioden /94-1995/96. Kostnaden för kortare utbildningar har dock ännu inte kunnat minskas, vilket förklaras av dels initiala planeringskostnader som belastar första året på nya utbildningar, dels att SLU även måste tillgodose små sektorers behov av utbildad arbetskraft, vilket innebär att vissa utbildningar måste genomföras med ett relativt litet antal studerande. Resultat av pågående arbete med att vidareutveckla målet att ta till vara, vårda och utveckla de fastigheter förvaltar kommer att presenteras i resultatredovisning /96. Regeringen konstaterar att RRV inte har några invändningar i revisions- berättelsen avseende SLU. Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000-talet Regeringen konstaterar att SLU lagt ned ett omfattande arbete med att utarbeta förslag om SLU:s framtida prioriteringar och organisation. Resultaten redovisas i styrelsens strategidokument Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000- talet. I dokumentet läggs förslag till åtgärder för att SLU skall kunna utvecklas på ett dynamiskt sätt och motsvara samhällets krav och förväntningar. SLU skall stå för helhetssyn och syntes samt vara ett naturligt fokus i den samhällsplanering som integrerar hänsyn till miljö och naturresurser. Trots de stora besparingar som ålagts SLU har styrelsen - av resterande medel - beslutat omfördela för nya satsningar på grundutbildning, temaforskning och fortlöpande miljöanalys. Enligt regeringens uppfattning utgör SLU:s strategidokument en god grund för den vidare utvecklingen av verksamhet. Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen. Särskilt angeläget är att fler utbildas inom naturvetenskapliga och tekniska områden. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad sysselsättning (prop. 1995/96: 222). Högskolereformen ger SLU möjlighet att, utöver de redan existerande yrkesutbildningarna, erbjuda nya naturvetenskapliga utbildningar med ett delvis unikt utbildningsutbud med naturresursprofil. startar nya kandidat/magisterutbildningar inom skogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen. Skogshushållning, markvetenskap och landskapsplanering är huvudämnen som är unika för SLU. SLU:s beslut att inrätta ett antal magisterpro- gram medför en kursutveckling mot ökad fördjupning och forskningsanknytning, där SLU:s samlade kompetens inom olika ämnesområden kan utnyttjas i nya kurskombinationer över fakultets- och universitetsgränser. Utvecklingen av generella program innebär även ett friare flöde av studenter mellan SLU och övriga universitet och motiverar ett utvidgat samarbete, framförallt inom kurser på fördjupningsnivåerna C och D. Utvecklingen av ytterligare kurser på C- och D- nivåerna ger studenter från små och medelstora högskolor möjlighet att avlägga magisterexamen i framförallt naturvetenskapliga ämnen. Enligt styrelsens strategidokument skall SLU:s mål vara att öka antalet studenter vid SLU med varvid ökningen i första hand bör ske inom ramen för kandidat- och magisterprogram. Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalet studieplatser vid SLU:s utbildningar ökas med 200 samt med ytterligare 200 . Antalet helårsprestationer har därvid utökats med 400. Regeringen har beaktat medelsbehovet för det ökade antalet studieplatser vid anslagsberäkningen. har beräknats för utbildningsplatserna.