prop · GK0311 · 1997-01-01 00:00:00 — har i skrivelse meddelat regeringen att samtliga länsstyrelser samt de myndigheter och företag som i samma fråga tillskrivits på Överstyrelsens för civil beredskap initiativ, inkommit med den begärda redovis- ningen. Reservförsörjning med el inom jordbruket -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Det är av stor betydelse att bestämmelserna om djurskydd så långt| | möjligt kan upprätthållas även vid ett avbrott i elförsörjningen. En| | bestämmelse med den innebörden bör införas i Statens jordbruks- | | verks djurskyddsföreskrifter. Utredningens förslag: I ett av utredningens delbetänkanden, Utan el stannar (SOU 1995:20), föreslås att åtgärder för att disponera den reservkraft som jordbruket behöver bör övervägas liksom frågan om det med tanke på t.ex. djurskyddet skall finnas en skyldighet att ha reservkraft för vissa typer av djurbesättningar. föreslog utredningen att borde få i uppdrag att se över dessa frågor. Remissinstanserna: Remissinstanserna ställde sig generellt positiva till förslaget. framhåller att tillgången på reservkraft i jordbruket inte enbart är en nationell beredskapsfråga. Varje företagare med mjölk- produktion bör ha ett intresse från djurskyddssynpunkt av att det finns reservkraft. ställer sig tveksam till möjligheterna att genom dessa åtgärder förbättra beredskapen. i anser att någon form av nationella normer behövs. Krav på obligatorisk reservkraft bör övervägas för mjölk- och äggproducenter samt för svin- och broileruppfödare. Svensk Elberedskap menar att tvångsåtgärder bör vidtas om stimulansåtgärder inte ger föreslagen effekt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen gav i uppdrag att se över frågorna om tillgången på reservkraft inom jordbruket och om det skall finnas en skyldighet för jordbrukarna att i vissa fall ha reservkraft. Uppdraget skulle utföras efter samråd med samt med och Lantbruk- arnas riksförbund och ta sin utgångspunkt i Hot- och riskutredningens bedömningar. överlämnade rapporten till regeringen. Enligt statistiska uppgifter har endast av lantbrukarna med yrkesmässig djurhållning tillgång till reservelverk. Beroende på djurbesättning bedöms mellan och av företagen inte att klara ett längre avbrott i elförsörjningen. Statistiska uppgifter tyder därmed på att det finns ett behov av reservförsörjning med el inom jordbruket. Elberoendet och därmed elbehovet är starkt förknippat med vilken produktionsform som bedrivs på ett jordbruks- företag. Verket har tolkat uppdraget som en djurskyddsfråga. Man konstaterar att det i djurskyddsbestämmelserna, som reglerar hur djur skall skötas och hållas, inte görs något undantag vid strömavbrott. Därmed är det möjligt att med stöd av gällande regelverk ställa krav på att förebyggande åtgärder vid strömavbrott skall vara vidtagna. I Statens jordbruksverks föreskrifter anges ett antal basfunktioner som skall kunna upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Dessa är ventilation, dricksvattenförsörjning, utfodring, utgödsling, mjölkning och försörjning med friskt vatten i vissa fiskodlingar. För att kunna tillgodose dessa har övervägt att införa en regel med innebörden att det skall finnas rimliga förutsättningar att skydda djuren mot lidande vid ett strömavbrott i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:129) om djurhållning inom lantbruket m.m. Dessutom menar att en samordning av reserv- kraftverk skulle öka tillgängligheten, detta kräver dock en standardisering av anslutningsdon samt körplaner för hur verken kopplas in. En samordning skulle kunna skötas av organisationer som Maskinringar eller Farmartjänst, vilka har etablerade kanaler till jordbrukare och är i stort sätt rikstäckande. Slutligen har lämnat en redogörelse för effektbehov och kostnader för reservkraftverk. Regeringen anser att djurskyddsbestämmelserna skall kunna upprätthållas även vid ett avbrott i den ordinarie eldistributionen. Detta bör kunna uppnås antingen genom tillgång på reservkraft eller genom andra åtgärder. Detta krav finns i och för sig men bör förtydligas genom att Statens jordbruks- verk ändrar gällande föreskrifter. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Telekommunikationer utgör en mycket viktig del av samhällets in-| | frastruktur och måste fungera med hög säkerhet. Det är viktigt att| | efterhand bygga bort och begränsa sårbarheten. Telekommunikationerna har en avgörande betydelse för samhällets funktions- förmåga. Det är därför väsentligt att sårbarheten mot fredstida hot kan begränsas. trädde en ny telelag, lag om teleterminalsutrustning samt lag om radiokommunikation i kraft. () blev genom den nya lagstiftningen den myndighet som skall övervaka efterlevnaden av den nya lagen, utfärda teletillstånd med villkor, upphandla beredskaps- och handikapptjänster samt utöva löpande tillsyn på teleområdet. övertog PTS (först ) funktionsansvaret från f.d. . Telekommunikationer utgör en mycket viktig del av samhällets samhällets infrastruktur och måste fungera med hög säkerhet. Fast telefoni, mobiltelefoni, Mobitex samt viktiga datanät måste fungera. Den nuvarande sårbarheten skall efterhand byggas bort i samband med nätutbyggnad och införande av ny teknik. Långvariga avbrott i elförsörjningen skall kunna . Det viktigaste fredstida hotet mot telekommunikationerna är sabotage enligt Post- och tele- styrelsens bedömning. En tillräcklig beredskap skall finnas mot detta hot. Regeringen anser att beredskapen inte är godtagbar , men med de åtgärder som planeras i första hand inom ramen för det civila försvarets planering kommer nuvarande sårbarhet mot både fredstida och krigstida hot att efterhand att byggas bort. Landets elförsörjning, som telekommunikationerna är beroende av, är sårbar. Vid sabotage är risken stor att telekommunikationerna lamslås. Regeringen anser att det är viktigt att efterhand bygga bort och begränsa sårbarheter i landets telekommunikationer. Åtgärder kan främst vidtas i samband med operatörernas utbyggnad av nät eller vid förnyelse av teknik. Den höga utvecklingstakten bedöms komma att bestå i ytterligare 5 - . Som en följd av detta uppstår nya möjligheter men också risker för nya sårbarheter. Konsekvenser av Telias pågående omstrukturering måste beaktas. En satsning på en mångfald operatörer ger ökad flexibilitet och minskad sårbarhet. Manipulering av datasystem måste beaktas särskilt. Mask- och slingformiga nät med redundans och omkopplingsmöjligheter vid skador samt spridning av vitala funktioner utgör de främsta grunderna för motståndsförmåga. Skyddet av Telias transportnät skall förbättras. Reservkaften förbättras för att klara långa elavbrott (). En metod för prioritering av totalförsvarsviktiga abonnenter skall tas fram och införas. 10.2.3 Hälso- och sjukvårdens el- och vattenförsörjning -------------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning | | | |Ett avbrott i försörjningen med el och vatten innebär en väsentlig| |risk för hälso- och sjukvården. Krav måste kunna ställas på sjukvårdshu-| |vudmännen att beredskapsåtgärderna skall vara sådana att de innehåller| |stora mått av flexibilitet för att kunna möta olika extraordinära | |situationer. har ett övergripande ansvar för | |planering och försörjning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och| |miljö- och hälsoskydd i krig. Inom ramen för detta ansvar avser | |regeringen att även fortsättningsvis stödja sjukvårdshuvudmännen i| |deras strävan att säkra den tekniska försörjningen. Det sker bl.a.| |inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. inom det civila | |försvaret.Allmänt | | | |Hälso- och sjukvården får vid påfrestningar i samhället av de slag som| |Hot-och riskutredningen beskriver mycket stora och ovanliga | |uppgifter. Ett avbrott i försörjningen med el och vatten innebär | |väsentliga risker för att verksamheten störs eller i värsta fall | |upphör. | | | | | |Mål/ambition | | | |De scenarier som redovisas av Hot- och riskutredningen ställer | |sådana krav på både hälso- och sjukvården och de sociala verksamheterna| |att de övergår vad som kan anses vara rimligt att landsting och | |kommuner normalt har en beredskap för. Detta hindrar dock inte att| |krav måste kunna ställas på huvudmännen att beredskapsåtgärderna skall| |vara sådana att de innehåller stora mått av flexibilitet för att kunna| |möta olika extraordinära situationer. | | | | | |Nuvarande läge och åtgärder | | | |Regeringen uppdrog åt att med| |utgångspunkt i Hot- och riskutredningens förslag om att styrelsen i| |samråd med och skulle | |klargöra vilka krav som kunde ställas på hälso- och sjukvården och| |vid allvarliga samhällsstörningar bl.a. om det uppstår| |långvariga avbrott i el- och vattenförsörjningen. | |redovisade uppdraget . | | | | har också redovisat rapporten (1996:1)| |Akutsjukhus, funktionssäkerhet i fred och krig. Enligt Socialsty- | |relsen bör samtliga akutsjukhus för uthållighet redan i fred ha en| |egen reservvattentäkt med reservkraftförsörjning och kapacitet för| |av normalförbrukningen, egen reservkraft | |motsvarande av maximalt effektuttag, | |bränsletankar för minst en veckas behov och egen säkerställd | |värmeförsörjning. | | | | har genom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. inom| |det civila försvaret ett övergripande ansvar för planering och | |försörjning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och miljö- och | |hälsoskydd i krig. Det är givet att dessa förberedelser kommer att| |vara till nytta även vid fredstida händelser. har | |inom ramen för denna planering lämnat bidrag till över | |hälften av akutsjukhusen för att anordna reservvattentäkter, som är| |den mest efterfrågade säkerhetsåtgärden. Statligt stöd för att säkra| |elförsörjningen har lämnats av så att numera något över| |hälften av akutsjukhusen har nått uppsatt mål. Enligt regeringen bör| |även fortsättningsvis inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. | |sjukvårdshuvudmännen stödjas i strävan att säkra den | | | |tekniska försörjningen. Regeringen anser också att ökad hänsyn bör i| |fortsättningen tas till behoven vid svåra påfrestningar på samhället i| |fred. | | | | | |10.2.4 Försörjning med vatten | | | | | |ansvarsområde. | | | | | |Allmänt | | | |Försörjning med vatten omfattar förutom dricksvattenförsörjning bl.a.| |bevattning, brandsläckning, industrins processvatten, kylvatten för| |kärnkraftverk och bevattning av djur. Enligt en bredare definition| |ingår även avloppsvatten av olika slag. | | | | Vattenförsörjning ingår enligt beredskapsförordningen (1993:242) i| |funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. där är| |funktionsansvarig myndighet. Dessutom omfattar funktionen Hälso-| |och sjukvård m.m., där är funktionsansvarig myndig-| |het, även dricksvattenhygien eftersom dricksvatten har stor| |betydelse för smittskydd/B-skydd. | | | | Frågan om vattenförsörjning regleras i ett flertal författningar.| |har enligt livsmedelslagen (1971:511) ansvar för| |frågor om dricksvattnets kvalitet, beredning och hantering. Däremot| |har verket inget ansvar för kvantitet, dvs. att det skall finnas| |vatten. Inte heller gäller denna lagstiftning enskilda brunnar och| |vattenförsörjning inne i fastigheter. Enligt hälsoskyddslagen| |(1980:1080) skall bostäder m. fl. lokaler ha tillgång till vatten i| |tillräcklig mängd och av tillfredsställande beskaffenhet. Lagen om| |allmänna vatten- och avloppsanläggningar (1970:244) ger kommunerna| |skyldighet att sörja för att vattenförsörjning och avlopp, för viss| |befintlig eller blivande bebyggelse, ordnas i ett större sammanhang| |med hänsyn till hälsoskyddet. | | | | Det finns inte någon central tillsynsmyndighet som har rätt| |att föreskriva beredskapsåtgärder för att vattenförsörjningen skall| |fungera vid svåra samhällsstörningar och i krigssituationer. | | | | | |Mål/ambition | | | |Försörjningen med vatten och då särskilt dricksvattenförsörjningen är av| |vitalt intresse såväl i fredstid som vid allvarliga samhällsstörningar| |och i krig. Regeringen anser att frågan om vattenförsörjning måste ses| |i ett helhetsperspektiv där hela vattenkretsloppet, såväl| |vattenförsörjning i alla dess delar som avlopp, beaktas och där även| |ansvarsfördelningen för beredskapsförberedelserna klargörs. | | I det fortsatta arbetet bör frågan om möjligheter att skydda| |vattentäkter och potentiella områden för vattentäkter prioriteras.| |Förmågan att få igång vattendistributionen, antingen via eget eller| |annans distributionsnät, efter en allvarlig störning måste också| |prioriteras. | | | | | |Nuvarande läge | | | |Regeringens bedömning av läget är att den allmänna dricksvattenförsörj-| |ningen i fredstid fungerar bra. Leveranssäkerheten är god både ifråga| |om kvantitet och kvalitet. Längre avbrott i vattenleveranserna är| |mycket sällsynta. Begränsande faktorer för vattenförsörjningen i| |fredstid är tillgången på kompetent personal, försörjningen av elkraft,| |vattentäkternas säkerhet mot föroreningar och för stora uttag samt| |mycket stora läckor. Beredskapsläget för dricksvattenförsörjningen| |under krig bedöms vara på gränsen till godtagbart i storstadsområdena| |och sannolikt godtagbart i resten av landet. Storstadsområdena är| |enligt planeringsförutsättningarna mer utsatta för militärt hot.| |Storstädernas dricksvattenförsörjning bygger också på ett fåtal mycket| |stora vattenverk som försörjs med ytvatten. Skulle det bli| |omfattande skador på vattentäkter, vattenverk eller huvudledningsnät| |saknas i många fall förberedda reserver. har bl.a.| |föreslagit att personal för drift och reparationer av vattenverk| |och distributionsnät skall ha särskild kompetens varför ordinarie| |personal bör behållas på sina ordinarie arbetsplatser. Dessutom| |behöver extra personal utbildas och övas för att kunna sättas in vid| |allvarliga störningar. Kommunerna bör inventera sårbarhet, reserver| |och reparationsberedskap i sina dricksvattenanläggningar.| |har även givit mer specifika förslag till hur| |behovet för reparationer och nöddrift skall kunna säkerställas. | | | | Vidare bör övervakningen av obemannade dricksvattenanläggningar öka| |och i vissa fall bli prioriterade skyddsobjekt. Kommunerna föreslås| |se till att det finns förberedd information till allmänheten ifråga| |om dricksvattenförsörjningen vid allvarliga samhällsstörningar. | | | | I de fall vattnet i ledningsnäten inte svarar mot de samlade| |behoven hos förbrukarna kan man komma i ett sådant läge att| |prioritering mellan olika brukare måste ske. har| |varje va-huvudman möjlighet att göra prioriteringar med stöd av va-| |lagen. och/eller Civilbefälhavaren har likaså möjlighet| |att prioritera mellan kommunernas förbrukning under krig. Akutsjuk-| |hus och andra prioriterade förbrukare bör skaffa egna reserver eller| |avtala med kommunen (va-huvudmannen) om prioritering. -------------------------------------------------------------------- |Åtgärder | | | | O | Utredningens förslag: Enligt Hot- och riskutredningens delbetänkande, Staden på vatten utan vatten (SOU 1995:21), bör frågan om att säkerställa tillgången på reservvatten utredas närmare. Här framförs bl.a. att det inte finns några erfarenheter av sådana reparationer av vattenförsörjningsanläggningar som skulle fordras vid omfattande skador på anläggningarna. Utredningen menar vidare att det måste göras överblickbart för vattenproducenterna vilken typ av reservut- rustning, som finns och hur man får tag i densamma. Enligt ett annat av utredningens förslag bör det klargöras vilka förbe- redelser det finns skäl att vidta för att alla större förbrukare inom viktiga samhällsfunktioner, t.ex. sjukhus och livsmedelsindustrier, skall kunna ges skyldighet att tillhandahålla utrustning som gör att de för eget bruk kan ta emot och förvara vatten som transporterats i tankar eller ordna så att vatten från egna reservvattentäkter kan tas emot. Vidare framhåller utredningen att man om vattnet i ledningsnäten inte svarar mot det samlade behovet hos förbrukarna kan komma i ett läge att en prioritering mellan olika brukare måste ske. Principerna och kostnaderna för denna prioritering bör redovisas. Utredningen ansåg det vara naturligt att ge i uppdrag att tillsammans med , och m.fl. genomföra en studie av dessa problem. Remissinstanserna: Remissinstanserna ställde sig överlag positiva till utredningens förslag. menar emellertid att ansvaret inom vattenförsörjningsområdet p.g.a. kostnadsskäl primärt måste ligga i produktions- och distributionsleden. Liknande tankegångar framförs av . ställer sig tveksam till skyldigheten för större förbrukare. Skäl för regeringens bedömning: Regeringen gav i uppdrag att med utgångspunkt i Hot- och riskutredningens bedömningar se över frågorna om reparationer av vattenförsörjningsanläggningar, tillgången på reservvatten för viktiga samhällsfunktioner samt principer och kostnader för kommunernas prioritering av förbrukare vid allvarliga störningar i vattenförsörjningen. Arbetet skulle ske i samråd med berörda myndigheter och organisationer. har genomfört uppdraget med hjälp av en arbetsgrupp. Arbetsgruppens rapport, Dricksvattenförsörjning vid allvarliga störningar - reparationsberedskap och prioritering av förbrukare, överlämnades av till regeringen. och arbetsgruppens slutsats blir att en god säkerhet i vattenförsörjningen i fred, inklusive reparationsberedskapen, är till nytta vid allvarliga samhällsstörningar. Inga tvingande åtgärder föreslås. I första hand bör behovet täckas av information, utbildning och övning kombinerad med vissa ekonomiska incitament. Vissa förslag till hur behovet av reparationer och nöddrift skall kunna säkerställas har kostnadsuppskattats i utredningen. Regeringen anser att det är angeläget att frågorna om huvudmannaskap för vattenförsörjningen och ansvarsfördelningen för beredskapsförberedelser klargörs. gav dåvarande regeringen, efter förslag från , ansvaret för att tillsätta en samverkansgrupp för vattenkvalitet och vattenförsörjning. Syftet var att åstadkomma en helhetssyn på beredskapen inom vattenområdet såväl som att klargöra ansvarsfördelningen för beredskapsförberedelserna inom området och att intensifiera samarbetet mellan olika ansvariga myndigheter. Samverkansgruppens huvudrapport, Säkrare dricksvattenförsörjning, överläm- nades av till regeringen. I rapporten föreslås bl.a. att överlåter åt att, inom funktionen Livsmedelsförsörjning m.m., vara delfunktionsansvarig myndighet för dricksvattenförsörjningen. Innebörden är att frågan om vattenförsörjning begränsas till att gälla dricksvatten och produktion av vatten av dricksvattenkvalitet. Gruppen har även diskuterat frågan om en gemensam vatten- och avloppsfunktion men inte kunnat enas om något förslag. och representanter har i särskilda yttranden bl.a. vänt sig mot den snävare definition som används i rapporten och menar att man inte tagit ett nödvändigt helhetsgrepp på problemet. Regeringen anser inte att det underlag som presenterats utgör tillräcklig grund för att kunna ta ställning till hur en ansvarsfördelning för vatten- försörjningen skall se ut. Ett ställningstagande i denna fråga är av avgörande betydelse för hur övriga frågor skall kunna lösas. Regeringen avser därför att återkomma till frågan hur ansvarsfördelningen skall se ut och vilka åtgärder som behöver vidtas. 10.2.5 Radio och TV Radio och TV spelar en viktig roll som informationsmedier både vid fredstida krissituationer och i krig. Snabbheten och rörligheten i förhållande till t. ex. dagspressen understryker etermediernas betydelse för en snabb och korrekt nyhetsförmedling, en fri opinionsbildning och en adekvat myndighetsinformation. har situationen på radio- och TV-området förändrats radikalt. Då hade i praktiken public serviceverksamheten som utgick från den dåvarande sändningsmonopol. finns ett antal andra programföretag som konkurrerar om publiken. var markbundna sändningar den allt dominerande distributionsformen. Satellittekniken har i kombination med utbyggnaden av kabelnät gett många TV-hushåll tillgång till både kommersiella svenska kanaler och till utländska sändningar. Det finns vid sidan av public service-bolagen ett företag, , med rikstäckande TV-sändningar över marksändare. Flera satellitsändande TV-företag vänder sig till den svenska publiken. Lokala kabel-TV sändningar finns på ett stort antal orter. Kommersiell radio sänds från ett nittiotal stationer på ett fyrtiotal orter medan närradio sänds av runt 1 100 sammanslutningar på ca 160 platser. Även lyssnar- och tittarvanorna har förändrats. Tillkomsten av nya TV- och radiokanaler innebär att public service-utbudets ställning har försvagats, särskilt hos vissa åldersgrupper. Publikundersökningar visar dock att och åtnjuter stort förtroende. finns regler för hur public service-företagen skall fungera vid krig och krigsfara. Reglerna har tagits in i särskilda avtal mellan företagen och staten. När de nuvarande radiolagarna ersätts av radio- och TV-lagen (1996:844) upphör systemet med avtal. Regeringen kommer att i särskilda koncessionsbeslut reglera villkoren för sändningarna. Varnings- och informationssystemet "Viktigt meddelande till allmänheten" (VMA) - som har betydelse både i fred och i krig - regleras i överenskommelser som träffat med , och . Enligt avtal mellan och staten är företaget skyldigt att i nöd- situationer sända meddelanden från statliga myndigheter. Någon motsvarighet till de avtal med staten om verksamheten vid krig eller krigsfara som gäller för och finns däremot inte. Tillståndshavare för lokalradio är skyldiga att i nödsituationer i fredstid sända meddelanden från myndigheter. För närradio, kabelsändningar och satellitsändningar finns inga särskilda bestämmelser om hur verksamheten skall bedrivas i krig eller krigsfara eller om skyldigheter vid nödsituationer. Enligt regeringens mening är det av stor vikt att radio och TV har god beredskap mot störningar i fredstid. Det gäller såväl i fråga om störningar på grund av olyckshändelser eller naturkatastrofer som beträffande avsiktliga åtgärder såsom sabotage. Sårbarheten på radio- och TV-området är förhållandevis stor. Sändarnäten är beroende av att elförsörjningen fungerar och att mastanläggningarna är intakta. För televisionen gäller vidare att av befolkningen är anslutna till kabel-TV-anläggningar. De allra flesta TV-mottagare är dessutom anslutna till elnätet. Ljudradion är mer flexibel och mindre sårbar än televisionen, framför allt på grund av att det finns gott om batteridrivna radiomottagare. Sändarnäten för , och sköts av . Ett mål är att stärka skyddet mot sabotageaktioner. Vidare strävar man i beredskapsplaneringen mot att göra distributionen mer flexibel. Bl.a. mot denna bakgrund bedöms behovet av reservkraft. Styrelsen för psykologiskt försvar har funktionsansvaret för funktionen Psykologiskt försvar. Till funktionen hänförs distributionen av radio och TV riktad till allmänheten. Utredningen om radion och televisionen i krig och krigsfara har avgett betänkandet (SOU 1996:80) Viktigt meddelande - Radio och TV i krig och kris. Utredningsbetänkandet utgår från en helhetssyn för de åtgärder som kan bli aktuella vid såväl krig och krigsfara som vid allvarliga fredstida störningar. Utredningen föreslår bl.a. ett åtgärdspaket för att öka säkerheten hos sändaranläggningarna samt att ordningen för sändning av myndighetsmeddelanden utsträcks till att gälla även den kommersiella lokalradion. Betänkandet remiss- behandlas . Avsikten är att en proposition skall föreläggas . De åtgärder som vidtas för krig har betydelse även för planeringen av beredskap vid allvarliga störningar i fredstid. En samlad bedömning av hithörande frågor kommer att redovisas i samband med behandlingen av det förutnämnda utredningsförslaget. 10.3 Översvämningar och dammbrott ----------------------------------------------------------------- | Regeringens åtgärder | | | | får i uppdrag att verka för att det | | bildas regionala samordningsgrupper för älvsystemen och andra| | större vattendrag.