prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — Deras fortsatta anställningar är beroende av medelstilldelningen för ramanslaget för samt reserva-tionsanslaget för insatser mot AIDS. En minskning med även för leder till att institutet måste överväga att inte fylla vakanser vid naturliga avgångar såväl efter tillsvidareanställda som tidsbegränsat anställda. En minskning skulle däremot få kraftigare konsekvenser och innebär att verksamheten eventuellt måste minskas med åtföljande minskningar (eventuellt uppsägningar) av personal. Förslagen i årets budgetproposition ger dels möjlighet att anställa ytterligare personal, dels möjlighet att planera för en à två nyanställningar, dels () viss resursförstärkning (motsvarande två-tre nyanställningar) för att klara ökade krav på samordning av forskningsfrågor inom område liksom ökade krav på ekonomisk uppföljning av beviljade forskningsmedel. För innebär den vikande efterfrågan på platser inom missbrukarvården att intäkterna minskar, medför en ökad efterfrågan av specialiserade platser inom ungdomsvården att kostnaderna inom detta område ökar. De redovisade förändringarna i efterfrågebilden har medfört att myndigheten under innevarande budgetår kommer att redovisa ett visst underskott. För att uppnå ekonomisk balans kommer fortsatta besparingar att erfordras. Vidare kommer myndigheten att fatta beslut om nedläggningar av institutioner samt neddragning av platser inom missbrukarvården. Vidare kommer ett fortlöpande rationaliseringsarbete att genomföras. Sammantaget torde detta innebära att i storleksordningen 200 årsarbetskrafter försvinner . Vid de allmänna försäkringskassorna, som inte är inkluderade i ovanstående tabell, har antalet anställda minskat med ca 1 100 personer 1995-07- 01--. Prognosen vid ett sparbeting av försäkringskassornas ekonomiska ram på under budgetåren 1997 och 1998 pekar på, om inga åtgärder vidtas, resursbrister på 243 respektive . De flesta kassorna bedömer att detta huvudsakligen innebär uppsägningar av personal. Sådana åtgärder får betydande konsekvenser för verksamheten och personalen. redovisar följande bedömningar. Personalen vid () ökar med 4 personer p.g.a. utvidgad verksamhet om begärda medel erhålls. När det gäller bör i stort sett inga personalkonsekvenser bli följden av förslagen i årets budgetproposition och kommande förslag. I budgetpropositionen föreslås att två fyrar skall avbemannas, men enligt skall personalen om möjligt omplaceras till annat arbete. genomförde 1993/94 en rationalisering/strukturförändring som resulterade i en kraftfull () neddragning av personalkostnaderna, framförallt genom en reducering av antalet anställda och en ökad flexibilitet i organisationen. Därefter pågår en fortlöpande översyn av organisation och bemanning och verket står väl rustat att möta förslag som väntas läggas och som omfattar mandatperioden . Förslag som rör Post- och () verksamhet finns i propositionen 1995/96:218 Ändringar i postlagen (1993:1684) m.m. samt i departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38). Även det kommande försvarsbeslutet kan påverka PTS verksamhet. Förslagen i departementspromemorian är under remiss-behandling. har 6 429 personer tillsvidareanställda och cirka 1 000 personer visstidsanställda. Flertalet visstidsanställda är projektanställda på de stora investeringsprojekt som pågår. I takt med att dessa projekt färdigställs upphör deras anställning om deras kompetens och erfarenhet inte kan tas tillvara i nystartade projekt. Förväntade anslagsminskningar kan även komma att leda till övertalighet bland tillsvidareanställda. övertar ansvaret för trafikledningen från SJ. Inom trafikledningen finns cirka 1 100 personer anställda. har för dagen inte underlag att kunna uttala sig om personalbehoven inom trafikledningen t.o.m. . Vid är 65 personer uppsagda och anställningarna upphör . Uppskattningsvis kan ytterligare personalminskningar vara nödvändiga 1997/1998 med i storleksordningen 150 - 200 personer. redovisar följande bedömningar. () har i anslagsframställningen för beräknat personalminskningarna för skatteförvaltningen till 468 årsarbetskrafter fördelade på 207 årsarbetskrafter , 5 årsarbetskrafter samt 256 årsarbetskrafter . I den ekonomiska vårpropositionen avisera-de regeringen nygamla arbetsuppgifter genom återinförandet av ROT-avdrag. De beräkningar RSV gjort med anledning härav, grundat på tidredo-visningen från förra tillfället, tyder på att arbetsuppgiften kommer att kräva resurser i storleksordningen 30 årsarbetskrafter. Personalkonsekvenser beträffande övriga förslag som lagts och som avses att läggas har inte beräknats. Bedömningen är att förslagen inte kommer att medföra några större personalkonsekvenser. Besparingskrav innebär att måste minska personalstyrkan. Förutom minskning av personal, innebär besparingskravet svårigheter med resurser för kompetensutveckling. gör den bedömningen att en resursförstärkning i storleksordningen 4 miljoner och ytterligare genom en utgiftssänkning kommer att innebära att inspektionen kan återbesätta 5-6 vakanta tjänster. Vidare kan personalstyrkan vid insiderenheten utökas med två personer för att klara de nya uppgifter som följer av ny lagstiftning. För räkning kommer utvecklingen att innebära en fortsatt minskning av personal finansierad genom anslag. Det totala personalbehovet är beroende av uppdragsverksamhetens utveckling. Fortsätter den positiva utvecklingen av uppdragsfinansierad verksamhet, kan personalminskningarna som följd av anslagsminskningen begränsas. Vid oförändrad uppdragsvolym kan en minskning av personalvolymen på cirka 20 - 25 personer erfordras för att klara besparingskraven. Detta bör kunna ske inom ramen för naturlig avgång. redovisar följande bedömningar. och högskolor innebär förslagen i årets budgetproposition såväl besparingar på per capita ersättningen i grundutbildningen som en expansion av antalet platser. Därför är det svårt att uttala sig om vilka personalkonsekvenser som bedöms bli en följd av förslagen i årets budgetproposition och de särpropositioner som avses läggas och som omfattar tiden t.o.m. . räknar med personalbesparingar på fram . Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) gjort bedömningen att övertar ansvaret för förskoleverksamhet och skolbarnomsorg från . Detta innebär en inte oväsentlig utökning av verkets ansvarsområde som kommer att kräva resursförstärkning. Svenska EU Programkontoret startade . I samband med starten rekryterades 18 personer per . Antalet anställda per är 52 personer. redovisar följande bedömningar. kommer den fasta organisationen vid att minskas med 30 tjänster. Under förutsättning att inga ytterligare besparingskrav aviseras bedöms detta vara tillräckligt. () beräknar att inleda ytterligare avveckling på personalsidan motsvarande . Detta är huvudsakligen en följd av SLU:s statsanslags-minskning /96. Om ytterligare nedskärningar skulle åläggas SLU kommer detta att medföra ytterligare personalinskränkningar. redovisar följande bedömningar. När det gäller kommer sannolikt konsekvenserna för personalen att bli desamma som redovisades i förra årets budgetproposition, dock med det tillägget att minskningen av personal blir större. Vad gäller är 27 personer uppsagda vars uppsägningstid löper ut efter . Ytterligare minskning av personal-ramen som föranleds av de ökade lönekostnaderna (löneavtal och höjda arbetsgivaravgifter) kommer att ske med 40 årsarbetskrafter och genomförs under . Denna minskning kan, till skillnad från minskningen 1995/96, komma att drabba sakverksamheten. Minskningen kommer att ske genom naturlig avgång. Personalnedskärningarna vid är en direkt konsekvens av besparingskraven. En grupp som kraftigt påverkas av nedskärningarna är den administrativa personalen. De planerade nedskärningarna och omplaceringarna bedöms som tillräckliga för att möta förslagen i den forskningspolitiska propositionen samt budgetpropositionen. Personalkonsekvenserna av den i ekonomiska vårpropositionen föreslag-na besparingen om på utgiftsområde 14:s myndighets-anslag är ej säkra. En grov skattning är att besparingen innebär en personalminskning om 50 årsarbetskrafter. redovisar följande bedömningar. Vid och statens historiska museer har 23 personer sagts upp . Konsekvenserna kan bedömas först . Uppsägningar p.g.a. konstaterad övertalighet vid UV-Mitt kan ske tidigast . har skett inom myndigheten per . Bemanningsarbetet är ej slutfört. Eventuella uppsägningar till följd av omorganisationen sker tidigast . Nya projekt väntas komma igång , vilket medför ökat personalbehov. Dock väntas tidsbegränsade anställningar totalt minska. filialverksamhet har avvecklats. Uppsägningar av 8 personer kommer att löpa ut . Beroende på framtida medelstilldelning kan det bli tal om ytterligare uppsägningar av personal. Vid Statens musiksamlingar kan det behövas nedskärningar p.g.a. den minskning av lönebidrag som sker. Kommer bidragen att minskas ytterligare under nästa budgetår kan detta medföra att anställda sägs upp och att verksamheter eller del av dessa inom myndigheten kommer att upphöra. Närings- och redovisar följande bedömningar. Genom införande av ny teknik kommer () att gå in i en övertalighetssituation. Dessutom kan ärendetillströmningen komma att minska inom vissa av genom internationell konkurrens, främst europasamarbete. För att möta tidigare besparingskrav har i sin fördjupade anslagsframställning för räknat med en neddragning av de personella resurserna motsvarande sex årsarbetskrafter. För att svara upp mot de besparingar som föreslås för och preliminärt aviseras för kan ytterligare neddragningar bli aktuella på ett flertal myndigheter under Närings- och . redovisar följande bedömningar. Vid länsstyrelserna beräknas personalen minska med 379 personer , varav 190 personer och 189 personer . Beräkningen kan vara en underskattning då flera länsstyrelser ej lämnat uppgifter på denna punkt. Nya processer inom lantmäteriområdet samt en finansiering av överskridande av nedsättningsanslaget via förvaltningsanslaget innebär personalreduceringar totalt med cirka 170 personer 1997. Nya processer inom lantmäteriområdet samt en neddragning av förvaltningsanslaget på innebär personalreduceringar totalt i storleksordningen 300 personer 1998. redovisar följande bedömningar. Personalkonsekvenser som bedöms bli en följd av förslagen i årets budgetproposition och de särpropositioner som har lagts och de förslag som avses att läggas och som omfattar tiden t.o.m. kan inte bedömas . Det beror på hur den relativt omfattande besparingen för kommer att slutligt fördelas på förvaltningsanslag och andra anslag. Regeringens planerade proposition om en miljöbalk kan också komma att påverka myndighetsuppgifterna inom många områden som rör miljö- och hälsoskydd. 5.6 Beräkning av myndigheternas kostnader för vissa avtalsstyrda förmåner 5.6.1 Ärendet och dess beredning budgetproposition aviserade regeringen sin avsikt att låta utreda möjligheterna att förändra systemet för beräkning av statliga myndigheters avtalsenliga personalkostnader exkl. lön (prop. 1991/92:100 bil. 1 s. 48, bet. 1991/92:FiU20, rskr 1991/92:128). Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att pröva möjligheterna att ersätta den statliga sektorns lönekostnadspålägg med ett system för uppbörd av lagstadgade arbetsgivaravgifter, särskild löneskatt och avgifter som följer av kollektivavtal som motsvarar det system som gäller för den privata sektorn (dir 1993:89). Syftet var att göra anställningsförhållandena inom staten jämförbara med dem som råder på arbetsmarknaden i övrigt och att förstärka ett självständigt arbetsgivaransvar för de totala personalkostnaderna vid myndigheterna. Utredningen har lagt fram sitt betänkande Fullt ekonomiskt arbetsgivaransvar (SOU 1995:9). Arbetet har bedrivits i tre etapper. Utredningens förslag i etapperna 1 och 2, om de lagstadgade arbetsgivarav- gifterna för statliga arbetsgivare och om finansieringen av ersättning för arbetsskador, framlades i en särskild lägesrapport, som i huvudsak överens- stämmer med betänkandet. Förslagen i den särskilda rapporten har efter remissbehandling behandlats av (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 103, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:448). Etapp 3 av utredningens arbete, som således inte omfattades av den nämnda remissbehandlingen, gäller systemet för beräkning av statliga myndigheters kostnader för avtalsenliga personalförmåner exkl. lön. Slutbetänkandet har därför remissbehandlats med tyngdpunkt på denna fråga. En förteckning över remissinstanser och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi95/1550). Utredningen har bedrivits i samråd med Statens löne- och pensionsverk (SPV) och (), som även lagt fram var sin rapport , som legat till grund för utredningens arbete i fråga om systemet för beräkning av statliga myndigheters kostnader för avtalsenliga personalförmåner exkl. lön. Dessa förmåner, främst statlig tjänstepension, kompletterar de lagstadgade förmånerna. I rapporterna föreslog de båda verken att det skulle införas en försäkringsmodell för beräkning av de belopp som anställningsmyndigheterna skall erlägga för att bekosta dessa förmåner. På grundval av rapporterna redovisade regeringen i prop. 1993/94:150 bil. 1 s. 93 som sin bedömning att de avtalsstyrda förmåner som finansieras med lönekostnadspålägg (LKP) i stället bör finansieras med , som skall motsvara ett försäkringsmässigt beräknat värde av de förmåner som intjänats . Regeringen gav (AgV) i uppdrag att utreda hur personskade- och grupplivförsäkringarna bör anordnas inom det statliga avtalsområdet och för vissa anställningar, tjänstgöringar m.m. med statligt reglerade trygghetsförmåner. 5.6.2 Ersättning av lönekostnadspålägg med försäkringstekniskt beräknade Regeringens förslag: skall systemet med lönekostnadspålägg (LKP) ersättas med försäkringstekniskt beräknade . Utredningens respektive förslag: Utredningen om arbetsgivaravgifter för statliga myndigheter föreslår att av de förmåner, som finansieras med ett schablonmässigt beräknat LKP, skall försäkringslösningar tillämpas för tjänstepensioner, gruppliversättningar och personskadeersättning. Vidare föreslås att pensionsersättning, som är en trygghetsförmån till vissa äldre anställda, som blir övertaliga, skall betalas direkt av respektive anställningsmyndighet. Mot bakgrund av det självständiga arbetsgivaransvaret för statliga myndigheter föreslår utredningen att en ny myndighet inrättas. Myndigheten skall ha ett övergripande ansvar för försäkringsmodellens tillämpning och besluta om premiesättning m.m. AgV, som avrapporterade sitt uppdrag, föreslår att det skall bildas försäkringsgivare, som är särskilda juridiska personer och gemensamma för de berörda myndigheterna, för att trygga förmånerna. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till utred- ningens förslag om finansiering av avtalsenliga förmåner. förordar att premierna skall vara enhetliga åtminstone för de myndigheter vars verksamhet är helt anslagsfinansierade. stödjer utredningens förslag eftersom skillnader i de avtalade förmånernas omfattning på olika delar av det statliga området får ett genomslag i arbetsgivarnas kostnader. Flera remissinstanser betonar vikten av att anslagen räknas om vid införandet av differentierade . och ifrågasätter behovet av den nya myndigheten. anser att de statliga arbetsgivarna bör ges ett ansvar för förvaltningen av influtna medel och att statens roll som försäkringsgivare särskiljs från statens åtaganden i övrigt. Skälen för regeringens förslag: För att stärka det kostnadsansvar för den egna verksamheten som myndigheterna har enligt systemet med rambudgetering föreslår regeringen att det nuvarande systemet med ett schablonmässigt beräknat LKP ersätts med ett system med försäkringsmässigt beräknade fr.o.m. . Premierna bör beräknas särskilt för varje myndighet. Regeringen har även för avsikt att låta pensionsersättningarna helt betalas av respektive anställningsmyndighet eftersom myndigheten genom sitt sätt att utöva arbetsgivarfunktionen kan påverka om förmånen skall utbetalas. Vid nedläggning eller drastisk reduktion av en myndighets verksamhet får kostnaden för pensionsersättningar redovisas som en del av avvecklingskostnaden. Det är av vikt att reformen utformas på sådant sätt att statens utgifter inte ökas. Detta utesluter att det bildas särskilda försäkringsgivare eller fonder utanför statsbudgeten. Framför allt under uppbyggnadsskedet skulle de som myndigheterna erlägger, lämna statsbudgeten medan utgifterna för motsvarande förmåner - till den del de redan intjänats respektive utbetalas till följd av redan inträffade "försäkringsfall" - skulle betalas från statsbudgeten. Ett bildande av särskilda försäkringsgivare skulle även medföra utgifter för att bygga upp säkerhetsfonder och konsolideringskapital. Särskilda försäkringsgivare eller fonder är inte heller nödvändiga för att trygga de anställdas rätt eftersom fullgörandet av avtalens förmåner i sista hand garanteras av staten. De som myndigheterna skall betala skall därför tillföras statsbudgeten och utgående förmåner betalas av statsmedel. Myndigheternas nuvarande anslag är beräknade med hänsyn till bland annat att dessa förmåner enligt ingångna avtal finansieras med ett schablonmässigt beräknat LKP med en för alla myndigheter gemensam nivå. I samband med övergång till ett system med olika nivåer på premierna för myndigheterna behöver en särskild omräkning ske av varje förvaltningsanslag. Regeringen ser inte något behov av att förändra ansvaret för administrationen av förmånssystemen. Grunderna för beräkning av i ett försäkringsmässigt system är inte endast en teknisk fråga. De påverkar hur utgifterna fördelas över tiden mellan intjänande och utbetalning av förmånerna. De påverkar även hur finansieringen fördelas mellan olika myndigheter bland annat genom att det finns förmåner för vilka en utjämning bör ske mellan arbetsgivarna. SPV administrerar två av de förmånssystem som här behandlas, pensioner och gruppliversättning. Kostnaden för dem motsvarar av de förmåner som finansieras med LKP. I SPV finns även en försäkringsmässig kompetens för den typ av frågor som här avses. Huvudansvaret för att det fastställs grunder för beräkning av bör därför åvila SPV. Med tanke på den ovan nämnda arbetsgivarpolitiska betydelsen av dessa frågor avser regeringen att ge AgV ett inflytande vid fastställandet av grunderna för beräkning av premierna. Det är även av betydelse att parterna på den statliga sektorn i samband med föreslagna förändringar av kollektivavtalen kan få uppgift om förändringarnas kostnadskonsekvenser för myndigheterna. Vid utövande av dessa funktioner måste frågornas statsfinansiella betydelse beaktas. 5.7 Konsekvenser för de statliga myndigheterna m.fl. av en förlängning av sjuklöneperioden, höjning av den allmänna löneavgiften m.m. I proposition 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom m.m. föreslår regeringen bl.a. att arbetsgivarna ges ett lagstadgat ansvar för att utge ersättning till arbetstagare i form av sjuklön av ett sjukfall, dvs. att sjuklöneperioden förlängs. Vidare föreslås att den allmänna löneavgiften, de särskilda löneskatterna och den särskilda premieskatten för grupplivförsäkringar höjs. Ändringen avseende sjuklöneperioden föreslås träda i kraft . Avgifts- och skattehöjningarna föreslås träda i kraft respektive . Statliga myndigheter har tidigare kompenserats för förändringar av arbetsgivaravgifter och skatter. Detsamma har gällt vissa organisationer. När en allmän löneavgift infördes och vissa skattehöjningar genomfördes fr.o.m. i enlighet med beslut (prop. 1994/95:122, bet. 1994/95:SkU16, rskr. 1994/95:149) beslöt dock regeringen att statliga myndigheter och organisationer inte skulle kompenseras fr.o.m. för kostnaderna för löneavgiften och skattehöjningarna. Regeringen har beslutat att myndigheter och organisationer inte skall kompenseras för kostnaderna för den i prop. 1995/96:209 föreslagna förlängningen av sjuklöneperioden eller för de föreslagna avgifts- och skattehöjningarna. I budgetförslaget för har därför inte någon kompensation beräknats för dess förändringar. Regeringen avser inte heller att kompensera myndigheter och organisationer för de avgifts- och skattehöjningar som föreslås ske fr.o.m. . 6 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. Så har skett i ett antal propositioner under innevarande budgetår. De ytterligare förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. För att bibehålla förtroendet för de offentliga finanserna har regeringen tidigare uttalat att utgiftsökningar och inkomstminskningar skall vara fullt finansierade genom beslutade utgiftsminskningar eller inkomstökningar (prop. 1994/95:100 bil. I tabell 6.1 redovisas förändringarna i statsutgifterna /96. Tabell 6.1 Budgetförändringar 1995/96, statsutgifterna Statsbudgeten 940 010 749 Tilläggsbudget (1995/96:FiU8) Proposition 105 + 2 099 237 Vårpropositionen (1995/96:FiU10)-1 300 676 Övriga propositioner (prop. 106 och 128) + 29 000 Proposition 222 + 3 000 000 Förslag i denna proposition -13 522 852 I avsnitt 4 ger regeringen en närmare beskrivning av såväl utgifts- som inkomstutvecklingen under innevarande budgetår. I beskrivningen ingår en ny beräkning av statsutgifterna och statsinkomsterna baserat bl.a. på nya antaganden. Den av godkända tekniska justeringen inom Försvarsdepartementets område, med anledning av att de utestående förskotten ersatts med en kredit (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:FöU3, rskr. 1995/96:175), medför att anslaget A1 Försvarsmakten reduceras engångsvis med . De utgiftsökningar som föreslås i denna proposition uppgår till 1 varav inom område, inom område, inom område, inom område, inom område, inom område samt inom Miljö-departementets område. Finansiering sker i huvudsak inom respektive departementsområde, förutom utgiftsökningen inom område där finansiering sker såväl inom det egna departementsområdet som genom neddragning av anslag inom Försvarsdepartementets område. Vidare sker inom Finans, Jordbruks- och Miljödepartementens områden finansiering helt eller delvis på statsbudgetens inkomstsida. Förslagen inom område påverkar inte anslagsnivåerna under /96. föreslås utgiftsminskningar på totalt 14 . Sammantaget föreslås i denna propositionen på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 förändringar som innebär en utgiftsminskning på 13 . Tabell 6.2 Specifikation av förändringarna i utgiftsanslagen för /96 i förhållande till statsbudgeten Belopp Förslag tillFörändring i stats-nytt anslags-Ökning (+) budgetenbelopp Minskning (-) Bidrag till vissa internationell organisationer, reservationsanslag 1 352 808 1 452 808 +100 000 Summa: 1 352 808 1 452 808 +100 000 Försvarsdepartementet Försvarsmakten, ramanslag55 965 44041 282 688 -14 682 752 Summa: 55 965 44041 282 688 -14 682 752 : Vårdverksamhet, ramanslag 719 973 808 273 + 88 300 Summa: 719 973 808 273 + 88 300 Utredningsarbete med anledning av förlisning 3 9401 7 940 + 4 000 Summa: 3 940 7 940 + 4 000 Särskilt bidrag till kommuners och landstings mervärdesskattesystem år 19960483 000+483 000 Summa: 0 483 000 +483 000 Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, ramanslag 0 51 000 + 51 000 Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, förslagsanslag1 644 6051 593 605-51 000 , ramanslag 240 000 306 000 + 66 000 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslag 78 799 128 799 + 50 000 Summa: 1 936 404 2 079 404 +116 000 1)Föreslaget i prop. Belopp Förslag tillFörändring i stats-nytt anslags-Ökning (+) budgetenbelopp Minskning (-) Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräknings- kursen, reservationsanslag173 0002 489 600 +316 600 , ramanslag 15 082 17 082 + 2 000 Summa: 188 082 506 682 +318 600