prop · GK031D10 · 1997-01-01 00:00:00 — Vid denna bedömning bör hänsyn tas till tidigare utbildningsbakgrund, inriktningen och behovet av den sökta utbildningen samt arbetslöshetsperiodens längd. Stödet bör i första hand ges för studier på grundskolenivå till dem som saknar utbildning motsvarande slutförd grundskola. Därefter bör studier i kärnämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap på gymnasienivå prioriteras. Har flera sökande lika låg tidigare utbildning och likartad utbildningsinriktning bör den som varit arbetslös ges företräde framför den som har varit arbetslös . Vid urval bland sökande som har en anställning bör främst tidigare utbildning och den sökta utbildningens betydelse för fortsatt yrkesverksamhet tillmätas betydelse. Därutöver bör antalet år med förvärvsarbete beaktas. För utländska medborgare bör någon särskild prövning av rätten till studiestöd i (s.k. DUS-prövning) inte ske. Det får anses tillräckligt att en arbetslös sökande är inskriven vid arbetsförmedlingen och därmed har rätt till full förmedlingsservice. Inte heller för anställda behövs det DUS-prövning med hänsyn till kravet på förvärvsarbete för rätt till stöd. Tillämpningen bör i övrigt knyta an till reglerna för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Därmed kan handläggningen ske på effektivast möjliga sätt. Det innebär att i stort sett samma krav på bl.a. studieomfattning och aktivitet ställs på studerande som uppbär särskilt utbildningsbidrag som för studerande som har svuxa. Särskilt utbildningsbidrag skall liksom i svuxa-systemet kunna lämnas för både heltids- och deltidsstudier. För studerande i och statlig vuxenutbildning gäller att deltidsstudiestödet kan avpassas efter studieom- fattning till att motsvara hälften, tre fjärdedelar eller av studiestöd för heltidsstudier. En ytterligare utvidgning bör vara möjlig för det särskilda utbildningsbidraget. Det är jämförelsevis vanligt att deltidsarbetande, särskilt kvinnor, inte kan få heltidsarbete trots att de önskar det. Många arbetar t.ex. av heltid. Dessutom kan det inom ramen för den särskilda satsningen på vuxenutbildning bli möjligt att kombinera praktik och utbildning. I sådana fall bör det vara möjligt att bevilja särskilt utbildningsbidrag för studier som omfattar av heltid. I den mån folkhögskolorna kan erbjuda deltidsundervis- ning i motsvarande omfattning bör de nämnda reglerna gälla även dessa stude- rande. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det särskilda utbildningsbidraget bör | | administreras av (). Skälen för regeringens bedömning: Det bör inte bereda CSN några större svårigheter att införliva det nya stödet i sin verksamhet. Till stor del är det fråga om mindre tekniska förändringar i redan befintliga system. Antalet ärenden hos myndigheten förväntas dock öka betydligt. En grannlaga uppgift är också urvalsprövningen. Ett urvalsförfarande förutsätter att medel avsätts för sökande vid vissa bestämda ansökningstillfällen och att utnyttjandet av anslaget kontinuerligt följs, så att vid behov omdisponeringar kan göras. Det gäller vidare att bedöma den enskildes behov av utbildning med sikte på en senare anställning. Huvudansvaret måste i det avseendet ligga hos den instans som svarar för att en individuell handlingsplan respektive en individuell studieplan upprättas. Det är alltså av stor vikt att smidiga samverkansrutiner etableras mellan CSN och arbetsförmedlingar/kommuner. Det bör då också vara i princip klart att sökanden kan beredas plats i den aktuella utbildningen. På CSN ankom- mer det sedan att göra den slutliga bedömningen inom ramen för tillgängliga resurser. Det är i det avseendet positivt att CSN har långvarig erfarenhet från urvalsprövningen i svux-systemet. Vid behov får CSN inhämta kompletterande uppgifter från berörda arbetsförmedlingar och skolor. Den som har en anställning bör själv söka stödet och bifoga intyg om avtal mellan de lokala parterna att arbetsgivaren förbinder sig att anställa en långtidsarbetslös som ersättare. Regeringen utgår från att CSN kommer att utveckla så flexibla rutiner som möjligt för ansökningsförfarandet. Bl.a. är det önskvärt med något fler ansökningstillfällen än i nuvarande svux-system. Samråd i de här nämnda frågorna har skett med CSN. De beräknade resurserna omfattar ca 50 000 årsstudiestöd. Antalet studerande som därmed kan få stöd beräknas till ca 70 000. Det totala antalet ärenden kan beräknas till ca 90 000 inkluderande byten, avslag m.m. Även om huvudansvaret för informationsinsatserna åvilar kommunerna kommer CSN att få lägga ner en hel del arbete på information. Medel för kostnader avseende information och administration redovisas under CSN:s förvaltningsanslag under utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning. Särskilt utbildningsbidrag bör i likhet med arbetslöshetsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd utgöra skattepliktig inkomst. Ändring krävs i kommunalskattelagen (1928:370), i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i semesterlagen (1977:480). görs i dessa författningar vissa följdändringar i anledning av tidigare riksdagsbeslut. Genom ett förbiseende har en hänvisning till lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa inte gjorts i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen och i 11 kap. 2 § och 22 kap. 15 § lagen om allmän försäk- ring. Dessa författningar bör därför justeras. Ändringarna medför emellertid inte någon förändrad praktisk tillämpning. Innebörden av ändringsförslagen är sådan att ett yttrande av Lagrådet skulle sakna betydelse. I övrigt bör det ankomma på regeringen att utfärda erforderliga föreskrifter för särskilt utbildningsbidrag. Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för studier på grundskole- och gymnasienivå samt för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Svux är i första hand avsett för dem som har kort tidigare utbildning och tar ledigt från sitt arbete för att studera. För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis arbetslös. t.o.m. fick ca 15 000 personer svux. Omkring 41 000 personer fick svuxa . Under beräknas svux beviljas till ca 16 000 studerande. När det gäller svuxa beräknas resurser inom ramen för den förstärkning av vuxenut- bildningen som sker fram till och med . Därmed ersätts de tillfälliga medel som anvisats för svuxa för /96 och som finansierats med arbetsmarknadspolitiska medel. Till följd av ändrad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning överförs till anslaget för vuxenstudiestöd för från utgiftsområde 14, anslaget A 2. Arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Regeringen beräknar att svux och svuxa kan beviljas till sammanlagt ca 73 000 studerande under . Kostnaden beräknas till totalt 2 . Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar, kurser i komvux och statens skolor för vuxna och i vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på grundskole- och gymnasienivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan beviljas både till arbetstagare och icke arbetstagare, är . t.o.m. betalades korttidsstudies- töd och internatbidrag ut till drygt 12 000 personer. Regeringen vill understryka att korttidsstudiestöd och internatbidrag bör kunna lämnas för allmänfacklig grundutbildning inom ramen för ämnet samhällskunskap. För beräknas medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag till . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar 1994/95 Utgift 96 813 1995/96 Anslag 186 249 Utgiftsprognos 191 100 därav 1996 126 400 1997 Förslag 149 746 1998 Beräknat 153 040 1999 Beräknat 156 335 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är utgifter för timersättning vid svensk- undervisning för invandrare (sfi) och timersättning för utvecklingsstörda (särvux). Vidare belastas anslaget av utgifter för studiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk samt bidrag för kostnader för resor och boende för döva eller hörselskadade elever samt elever vid Rh-anpassad utbildning enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på sfi-området är invandringen till , utplacering av flyktingar i kommuner och arbetsmarknadsläget. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överutnyttjande på . Det beror på att antalet sfi-timmar har ökat kraftigt under /95. Innevarande budgetår har anslagsposten Timersättning vid svenskundervisning för invandrare redan överskridits, men enligt regeringens bedömning kommer dock anslaget i sin helhet inte att överskridas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 149 746 tkr | -------------------------------------------------------------------- Timersättning lämnas till den som deltar i sfi eller särvux och på grund av detta förlorar inkomst, arbetslöshetsersättning eller KAS. t.o.m. betalades timersättning ut till ca 4 400 personer i sfi för 1 och i särvux till ca 250 personer . Arbetslöshetstalen medför att prognosen för utnyttjandet av timersättning är svårbedömd. En översyn av utbetalningsrutinerna pågår. beräknas medelsbehovet utifrån oförändrat antal timmar. Kostnaderna beräknas därmed till . Ett förslag från den av regeringen tillkallade utredaren av teckenspråks- utbildning för föräldrar till döva barn m.m. (SOU 1996:102) remissbehandlas . Regeringen beräknar för ersättning vid teckenspråksutbildning under . Fr.o.m. /96 administrerar CSN ett bidrag till döva och hörsel- skadade elever vid vissa skolor. Bidraget kan lämnas för kostnader för kost, logi, vissa resor samt skäliga merkostnader på grund av funktionshindret. Enligt ett förslag från sjuk- och arbetsskadekommittén (SOU 1996:113) ändras bl.a. åldersgränsen för rätt till förtidspension/sjukbidrag. I avvaktan på ställnings- tagande till förslaget, som remissbehandlas , beräknar regeringen oförändrat för detta ändamål . Sammanlagt beräknar regeringen medel under anslaget med . Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1994/95 Utgift 99 700 1995/96 Anslag 18 730 Utgiftsprognos 25 530 därav 1996 15 227 1997 Förslag 22 576 1998 Beräknat 23 073 1999 Beräknat 24 088 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas utgifter för stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet läshandikappade högskolestuderande med behov av anpassad litteratur. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget har överskridits med . Anslaget har överskridits till följd av att antalet utbildningsplatser ökat i högskolan och att fler läshandikappade studerande utnyttjat platserna. Prognosen för anslags- belastningen under innevarande budgetår visar att anslaget återigen kommer att överskridas. -------------------------------------------------------------------- | | | Resurser 1997 | | | | Anslag 22 576 tkr | -------------------------------------------------------------------- TPB:s årsredovisning visar att antalet studerande med behov av anpassad studielitteratur ökat avsevärt . Under innevarande budgetår har gruppen med dyslexi ökat . Regeringen har beslutat att anslaget får överskridas till sammanlagt . För att bättre kunna bedöma behovet av resurser anser regeringen att resultatstyrningen måste förbättras. Målen för verksamheten kommer därför tydligare att anges i regleringsbrevet så att verksamheten och anslagsutvecklingen noga kan följas. Antalet synskadade och funktionshindrade högskolestuderande förväntas fortsätta att öka. Kostnader för produktion av studielitteratur för studerande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker beräknas till för . TPB bör få bemyndigande att beställa sådan produktion av som förfaller till betalning under till ett belopp av . Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar 1994/95 Utgift 73 931 1995/96 Anslag 82 580 Utgiftsprognos 74 100 därav 1996 48 200 1997 Förslag 57 409 1998 Beräknat 58 672 1999 Beräknat 61 254 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är utgifter för vuxenstudiebidrag till studerande vid utbildning som leder till specialpedagogexamen samt vid påbyggnadsutbildning till en sådan examen. Studerande som antas till utbildningen har i princip rätt till stödet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagsöver- skridande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar emellertid att den aktuella påbyggnadsutbildningen i större utsträckning än tidigare anordnas genom kortare kurser och på deltid, varför medelsramen inte beräknas överskridas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 57 409 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen konstaterar att det alltjämt råder brist på speciallärare. beräknas därför att ett oförändrat antal studerande, dvs. ca 1 400, kommer att beviljas vuxenstudiebidrag. Medelsbehovet för beräknas uppgå till . Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 1995/96 Anslag 435 600 Utgiftsprognos 311 500 därav 1996 263 500 1997 Förslag 525 571 1998 Beräknat 577 723 1999 Beräknat 541 272 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vuxenstudiestöd enligt förordningen (1995:819) om vissa naturvetenskapliga och tekniska hög- skoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m. Studerande som är behöriga att antas kan beviljas stöd. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande år visar att medelsramen inte kommer att överskridas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Anslag 525 571 tkr | -------------------------------------------------------------------- För att stimulera intresset för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar föreslog regeringen att en särskild utbildningssatsning skulle göras inom högskolan om totalt 9 000 platser. De studerande som antas på dessa utbildningsplatser erbjuds studiestöd enligt reglerna för särskilt vuxenstudiestöd (svux) som normalt är en förmånligare stödform än studiemedel. Insatsen är tillfällig och antagningen till utbildningsplatserna avser endast tre tillfällen med början . Regeringen har noga följt utbildningssatsningen och bl.a. inhämtat antagningsmyndigheternas och CSN:s erfarenheter. Vid det första antagningstillfället antogs ca 1 900 personer. Trots att intresset för utbildningssatsningen varit stort kunde inte alla tillgängliga platser fyllas vid det första antagningstillfället. Detta kan delvis förklaras med informationssvårigheter. Inför den senaste antagningen har regeringen ändrat vissa regler för beviljning av vuxenstudiestödet. Preliminära uppgifter visar att drygt 2 800 studenter har antagits. Enligt regeringens bedömning kommer resterande platser att kunna fyllas vid kommande antagningstillfälle. Regeringen beräknar utgiften för till .