prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Betydande vetenskapliga landvinningar har gjorts i och med genusforskningens ökade inflytande. En stor del av välfärdsforskningen rör verksamheter i kommun och landstingssektorn. Landstingen svarar för en stor och kunskapsintensiv sektor som står inför omfattande strukturella förändringar och därför ställer höga krav på kunskapsunderbyggnad. Kommunerna är också centrala aktörer i den sociala sektorn genom sitt ansvar för skola, barnomsorg, infrastruktur social omsorg m.m. Kommuner och landsting svarar för en betydande del av sysselsättningen och verksamheten berör många yrkesgrupper som kan ha nytta av forskningsresultat för att utveckla den dagliga verksamheten. I ett regionalt utvecklingsperspektiv är samverkan mellan landsting, kommuner och mindre och medelstora högskolor av stor strategisk betydelse. Utbildning och forskning spelar en avgörande roll för en regions utveckling. Landstingen kan i egenskap av regionens politiskt direktvalda organ bidra till en ökad samverkan mellan högskolan, näringslivet och den offentliga sektorn. Detta skapar förutsättningar för högskolan att bli ett kraftfullt instrument för att skapa tillväxt och utveckling i regionen. De mindre och medelstora högskolorna har goda möjligheter att genom sin forsknings- och utbildningsverksamhet tillgodose regionens behov av kunskap även inom den sociala sektorn och på välfärdsområdet. Databaser för longitudinell forskning Regeringen uppdrog åt () att i samråd med utreda samordning av och efterfrågan på individdata för longitudinell och individbaserad forskning. FRN utsåg en utredare som överlämnade rapporten av och efterfrågan på individdata för longitudinell och individbaserad forskning. I utredningen diskuterades förutsättningar för längdsnittsstudier och utredaren redogjorde för såväl förutsättningarna att sammanställa befintliga uppgifter som att samla in nytt material. Utredaren pekade bl.a. på riskerna för att registren inte vårdas, bevaras eller uppdateras på ett sätt som garanterar att uppgifterna finns tillgängliga framgent. När det gäller nyinsamling konstaterade utredaren att forskning baserad på särskilt insamlande möter tre fundamentala problem. Hur skall databaser kunna bevaras för framtiden, hur skall resurser åstadkommas för att skapa nya databaser och slutligen hur skall individer kunna övertygas om värdet och nyttan av att medverka i longitudinella undersökningar. Vidare påpekade utredaren flera problem som har att göra med dokumentationen och tillgängligheten. Utredaren ansåg att villkoren för forskningsregister bör lagregleras i en registerlag där man skiljer forskningsregister från andra register. Utredaren föreslog att, när ett forskningsmaterial skall bli allmänt tillgängligt, en kopia läggs till ett arkiv. De två arkiv som i detta sammanhang är aktuella är och Svenskt samhällsvetenskapligt dataarkiv (SSD). Utredaren ansåg att dessa två arkiv bör höra ihop organisatoriskt och föreslog därför att SSD förs in under . När det gäller finansieringen av längdsnittstudier föreslog utredaren i första hand en lösning lik den för dyr vetenskaplig utrustning, dvs. ett särskilt anslag som administreras av FRN. Utredaren föreslog att anslagets storlek skulle vara ca och finansieras över statens forskningsbudget. Den svenska välfärdsforskningen bygger i regel på gedigna empiriska studier, ofta baserade på databaser av hög kvalitet. Speciellt de longitudinella databaser, som ger möjlighet att följa samma individer , har på ett ovärderligt sätt främjat forskningen. Längdsnittsdata över individer är ett material av avgörande betydelse för forskningen inom t.ex. områden som hälsoforskning, missbruksforskning, ungdomsforskning, forskning om invandrares integration i samhället m.m. För att upprätthålla datakvaliteten måste uppgifterna regelbundet uppdateras och registren vårdas. Ett fåtal års uppehåll i uppdatering och vård kan omöjliggöra nya projekt och skada pågående forskning. Regeringen delar utredarens bedömning rörande behovet av en resursförstärkning för databaser för longitudinell forskning. Resultatet av remissbehandlingen och diskussioner med berörda organ har också givit ytterligare stöd för förslaget om en resursförstärkning. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för en resursförstärkning för uppbyggnad och vård av databaser för longitudinell forskning med . Resursförstärkningen föreslås finansieras dels med medel inom ramen för SFR:s anslag, dels genom att medel anvisas FRN. Forskning om invandrares integration Forskning om invandrares integration är ett angeläget område inom det vida området välfärdsforskning. Ökad segregation och rasism är problem som kräver en gemensam kraftsamling i hela det svenska samhället. Integrations- och invandrarforskning kan ge kunskap om hur förutsättningar skapas för att invandrargrupper bättre skall kunna integreras i samhället. Eftersom förutsättningarna för integration i hög grad är avhängiga av förhållanden i samhället i allmänhet, t.ex. den ekonomiska utvecklingen, bör forskning inom en rad olika områden kunna bidra till ökad kunskap om invandrares integration. Exempel på områden är utbildning, arbetsmarknad och arbetsliv, etniska relationer, bostadssegregation, invandrares delaktighet i samhällslivet, särskilt i folkrörelserna m.m. Forskning om brottsförebyggande åtgärder Arbetet med att analysera brottslighetens orsaker skall genomföras med en bred kriminalpolitisk insats. Forskning om brottsförebyggande verksamhet är därför ett prioriterat område inom rättsväsendet. Medvetenheten om vikten av brottsförebyggande insatser inom alla samhällsområden måste öka. Eftersom det i stor utsträckning är förändringar inom andra samhällssektorer än rättsväsendet som påverkar brottsligheten är det dock angeläget att det även vid forskning om t.ex. hälso- och sjukvård, skola, barn och ungdomar, samhällsplanering, trafik och miljö även beaktas hur olika förhållanden påverkar brottsligheten. Vid forskning på hälso- och sjukvårdens område finns det också skäl att uppmärksamma brottsofferfrågan. 3.11.6 Socialt motiverad teknikutveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen avser att uppdra åt berörda | | forskningsfinansierande organ att utarbeta ett program för | | forskning som stärker samverkan mellan teknisk forskning och | | områden som rör användning av teknik. Skälen för regeringens bedömning: Användning av teknik och utveckling av ny teknik Alltfler människor kommer i direkt och daglig kontakt med ny teknik. Det innebär nya möjligheter förutsatt att man som enskild har nödvändig kunskap och kompetens. Det innebär också krav på anpassning till nya tekniska och sociala miljöer. Informationstekniken är etablerad i de flesta samhälleliga sammanhang. Den har delvis fått en särställning i debatten om sambandet mellan teknik och samhälle, detta därför att dess genomslagskraft är stor och därför att den kommit att påverka utvecklingen på många andra tekniska områden. skedde utvecklingen av informationstekniken fjärran från användarna. I och med att allt mer avancerade produkter utvecklas, ökar behovet av en helhetssyn på teknikutveckling där användarna också inkluderas. Till detta kommer att det är ett väsentligt demokratiskt intresse att tekniken blir tillgänglig för envar och att teknik utvecklas för att tillfredställa viktiga sociala behov - behov som inte tar sig tydliga uttryck på marknaden. Sambandet mellan tekniska och sociala förändringar har varit föremål för forskning både i och utomlands. Särskilda resurser har tillskapats, bl.a. inom temaforskningen vid och vid centrumbildningar vid samma universitet och i och . Dessa forskargrupper fokuserar på olika aspekter av sambandet mellan tekniska och sociala förhållanden. Dessa viktiga insatser till trots är ändå länkarna generellt sett svaga mellan forskningen inom å ena sidan tekniska och naturvetenskapliga områden och å andra sidan områden som rör sociala sammanhang. Frågan om hur teknikutveckling skall ske för att tillfredställa behov inom relativt underpriviligierade grupper har inte analyserats ingående. I flera andra länder sker en systematisk och fortlöpande värdering av de tekniska förändringarna och deras effekter i samhället. Förändringarna kan vara resultat av marknadsdriven teknikutveckling, dels större samhälleliga investeringar, t.ex. i teknisk infrastruktur av olika slag. Teknikvärderingar av detta slag görs utifrån en bred vetenskaplig bas och belyser många skilda aspekter av samspelet mellan social och teknisk förändring. Sådana värderingar, inklusive analyser av effekterna av tekniska förändringar för skilda befolkningsgrupper, har betydelse som underlag för politiska bedömningar. De har också förutsättningar att bidra till att nya behov kommer till uttryck, och till innovationer med stor betydelse för människors välfärd. Teknisk utveckling för särskilda grupper Flera grupper har stora behov av ny teknik för att underlätta och berika det dagliga livet. Det gäller inte minst de med fysiska eller mentala funktionsnedsättningar, långtidssjuka och äldre. I sker en viktig och framstående forskning och utveckling på ett flertal områden som rör funktionsnedsättningar. Ytterligare insatser behöver dock göras inom området genom forskning och utveckling av ny teknik. Andelen äldre ökar i befolkningen. Det är dock inte självklart att de kan uttrycka sina krav på en teknik som stärker deras livschanser och som stöder deras levnadsmönster och önskemål. Ett annat viktigt forskningsområde är arbetslivet. En snabb utveckling har inneburit stora förändringar av arbetsuppgifter och arbetsorganisation inom t.ex. tillverkningsindustrin. Också inom arbetsmiljöområdet har stora förbättringar ägt rum genom ett nära samspel mellan anställda, forskare och industridesigners. En fortsatt utveckling av teknik i dessa sammanhang kommer att kräva speciella lösningar efter de lokala behoven. Generellt sett är idén att avpassa teknisk utveckling efter olika gruppers speciella behov varken ny eller kontroversiell. Den nya informationstekniken öppnar dock för en rad möjligheter när det gäller utvecklingsarbete av detta slag. De erfarenheter som görs i liten skala kan ha bred tillämpning, t.ex. vid framtagande av användbar teknik för att möta behov i tredje världen. I regel är insatserna dock endast möjliga om flera olika kunskapsområden integreras. Den tekniska utvecklingens betydelse för samhället i dess helhet och för enskilda människor är enligt regeringens bedömning ett viktigt område för forskning. Det är regeringens uppfattning att teknisk utveckling i högre grad än bör ske med hänsyn till de sociala sammanhang i vilka tekniken avses komma till användning. Särskilt bör enskilda människors användning av teknik i olika sammanhang uppmärksammas. Regeringens bedömning är att resurserna för forskning och utveckling av det slag som exemplifieras ovan redan finns inom ramen för det svenska forskningsfinansieringssystemet. Regeringen vill dock fästa uppmärksamheten på att kunskapsbildningen i alltför liten utsträckning sker genom växelverkan mellan olika kunskapsområden. För att få genomslagskraft för ett mer tvärvetenskapligt synsätt på teknikutvecklingen avser regeringen att ge berörda forskningsfinansierande organ i uppdrag att utarbeta ett program för forskning som stärker samverkan mellan teknisk forskning och områden som rör användning av teknik. Syftet är att generera kunskap om teknikanvändning och sociala aspekter på teknik och att skapa förutsättningar för att sådan kunskap används vid utvecklingen av ny teknik inom arbetslivet och samhället i övrigt. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: De insatser som görs och planeras av | | olika forskningsfinansiärer utgör en ändamålsenlig svensk satsning| | på IT-forskning. Ytterligare insatser bör göras för | | forskarutbildning inom främst området teleinformatik. Regeringen| | avser att beräkna under de följande tre| | åren för ändamålet. En samrådsgrupp mellan samtliga finansiärer bör| | inrättas. Forskning inom informationsteknik bedrivs inom en rad discipliner eller i tvärvetenskapligt samarbete över vida fält. Området omfattar förutom olika slag av teknisk forskning t.ex. mikroelektronik, systemteknik, datavetenskap, också matematisk - naturvetenskaplig forskning inom bl.a. matematik och fysik samt samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning, t.ex. informatik, medie- och kommunikationsforskning samt estetik. Den största samlade insatsen inom IT-området görs inom ramen för det FoU- program som () ansvarar för. För /96 anvisade för satsningar på basteknologier som utgår från näringslivets behov av forskning och utbildning inom IT-området. Regeringens ansåg i sitt delbetänkande (SOU 1995:68) att FoU-verksamheten inom IT-området var alltför teknikdriven. Kommissionen menar t.ex. att utvecklingen i högre grad bör styras utifrån ett användarperspektiv. Regeringen ställer sig bakom kommissionens bedömning och redovisar i avsnitt 14.4 ett förslag till olika åtgärder för att underlätta tjänsteutvecklingen med hjälp av IT. Behoven av förnyelse och tillväxt i näringslivet måste härvid kombineras med behoven av kostnadsreduceringar och kvalitetsökning i den offentliga sektorns tjänsteproduktion. I detta sammanhang bör även erinras om att betydande FoU-insatser utifrån ett brett samhälls- och användarperspektiv inletts inom ramen för Kommunikationsforskningsberedningens verksamhet. Regeringen föreslår i avsnitt 8.5 att denna insats skall permanentas på nuvarande nivå. Grundläggande IT-forskning finansieras av det teknikvetenskapliga (TFR), det naturvetenskapliga (NFR) och det humanistisk-samhällsvetenskapliga () forsk- ningsrådet. De insatser som tidigare gjorts inom både det nationella mikroelektronik-programmet och inom IT- programmen har höjt svensk grundforskning inom t.ex. elektroteknikelektronik till en nivå som enligt TFR står sig väl vid en internationell jämförelse. Den matematiskt orienterade datalogin i har byggts upp och nått internatio- nellt hög nivå inom bl.a. områdena algoritmer, funktionella språk, komplexitet och programmeringslogik enligt den lägesbeskrivning som redovisats av NFR. har ur det tidigare programmet Förutsättningar för och konsekvenser av informa- tionsteknologins användning utvecklat ett nytt program, Människa, samhälle, IT , som kommer att omfatta ett vidare område än det tidigare programmet. Skälen för regeringens bedömning: Det finns brister när det gäller teknisk forskning och forskarutbildning på IT- och telekommunikationsområdet. Tröghet i systemet försvårar kompetensuppbyggnaden på området vilket bl.a. leder till att högskolan inte kan rekrytera kompetenta lärare. Utvecklingen på IT- och telekom- munikationsområdet ställer höga krav på de tekniska högskolorna att förut- se utvecklingens inriktning. Bristen på lärarkompetens inom nya IT-områden är vid vissa högskolor ett problem och det riskerar att ytterligare för- djupas. Forskarutbildningen inom området bör därför byggas ut. Regeringen har för avsikt att beräkna medel för etablerandet av en forskarskola i teleinformatik genom ett samarbete mellan /, KTH och . De resurser som regeringen avser att beräkna utgör fr.o.m. , dvs. För kommer regeringen att beräkna medel från anslaget D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål för ändamålet. Resurserna för budgetåren 1998 och 1999 beräknas inom ramarna för vissa forskningsråd. Regeringen föreslår också, vilket redovisas i avsnitt 3.7, att medel anvisas för en professur i informationsteknologi med genusperspektiv. Denna bör bidra till att utveckla nya aspekter av IT-utvecklingen i samhället. Regeringen finner att de insatser som görs av olika finansiärer tillsammans utgör en ändamålsenlig svensk satsning på IT-forskning. Den ökade inriktningen på användaraspekter och bredare forskningsansatser som redovisas av finansiärer- na svarar väl mot regeringens allmänna prioriteringar som redovisas i avsnitt 3.10. Det är dock viktigt att koordineringen och samplaneringen mellan olika aktörer ökar. Regeringen avser därför att uppdra åt Kommunikationsforskningsberedningen att i samråd med ansvara för att en samrådsgrupp för IT-forskning bildas där samtliga finansiärer medverkar. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Möjligheterna att inrätta ett nytt | | tekniskt forskningsinstitut i bör utredas. Institutets | | verksamhet bör bedrivas i samarbete med näringslivet. Som en | | utgångspunkt för det fortsatta arbetet föreslår regeringen i | | propositionen med förslag till tilläggsbudget för innevarande | | budgetår att staten ställer en engångsumma av | | till förfogande, varav anvisas genom | | tilläggsbudgeten under förutsättning att utredningen leder till | | att projektet kan genomföras. Ställningstaganden till | | finansieringsfrågor i övrigt bör göras när utredningen presenterat| | sitt förslag. Det är angeläget, inte minst av samhällsekonomiska skäl, att upprätthåller en hög nivå på den tekniska forskningen. Detta framförs från flera håll. () gör bedömningen att statens insatser för forskning och utbildning med teknisk inriktning bör öka. IVA anser att det bärande motivet för samhället att rikta ökade insatser mot forskning och utbildning framför allt inom det tekniska området är den långsiktiga betydelsen för utveckling, tillväxt och sysselsättning. IVA framhåller även vikten av goda kontakter mellan den grundläggande kunskapsproduktionen och forskningen och näringslivets utvecklingsarbete. Även betonar vikten av satsningar inom det teknikvetenskapliga området. Industrin är, enligt , i starkt stigande grad beroende av högskolans utbildning och forskning, särskilt inom teknikområdet. Statens insatser för utbildning och forskning måste i högre utsträckning tillgodose industrins behov. En bättre koppling mellan forskningen och avnämarna är nödvändig. De forskningssatsningar som görs av stat och näringsliv möts av ökade krav och förväntningar på att forskningen skall bidra till att lösa problem i samhället och stärka näringslivets utveckling. Det är av avgörande betydelse att högskolan och näringslivet i samverkan kan inrikta forskningen mot strategiska områden och öka nyttiggörandet av forskningen. Enligt , som har gjort en översyn av samverkan mellan högskolan och näringslivet (se vidare avsnitt 3.9), existerar ett betydande gap mellan högskolans forskning och industrins FoU- verksamhet. Ett antal försök att allmänt öka kontakterna har gjorts . Särskilda organ för att främja samverkan har etablerats. Det gäller teknikparker, kontaktsekretariat, kontaktforskare, teknikbrostiftelser och s.k. holdingbolag för kommersialisering av forskningsresultat. Även de materialkonsortier och kompetenscentra som bildats skall fungera som länkar mellan forskning och näringsliv. Dessa samverkansorgan fyller en viktig funktion för att på olika sätt stimulera högskolans fortsatta samarbete med näringslivet. Det finns även särskilda industriforskningsinstitut vilka samfinansieras av staten och näringslivet. Dessa institut är i allmänhet inriktade mot specifika branscher eller vissa kunskapsområden. Instituten är föremål för omstruktureringsarbete. är ett av staten helägt bolag som främst arbetar med frågor rörande teknisk utvärdering, tillämpad forskning, mätteknik och provning. Institutet samverkar nära med näringslivet, högskolor och universitet. Skälen för regeringens bedömning: som kraven på forskningens näringslivsrelevans ökar kan forskningssatsningarna för ett litet land med nödvändighet inte täcka alla områden, åtminstone inte med samma intensitet. Det är i det perspektivet viktigt att inom vissa områden genomföra koncentrerade statliga satsningar som bidrar till ett utökat utbyte mellan högskoleforskningen och näringslivet. Ett sådant område utgör den tekniska forskningen och forskarutbildningen. En samlad insats inom det tekniska forskningsområdet med syftet att stimulera samverkan mellan högskolan och näringslivet är en långsiktig investering som kan ge mycket goda resultat. För att främja sambandet mellan den akademiska grundforskningen och företagens behov av tillämpad forskning bör möjligheterna att inrätta ett stort nationellt tekniskt forskningsinstitut med en bred tvärvetenskaplig inriktning, lokaliserat till , utredas. En förebild bör kunna vara de tyska Fraunhoferinstituten och inriktningen av institutets organisation och verksamhet bör vara i huvudsak följande. Inriktningen av forskningen bestäms i huvudsak av uppdragsgivaren (industrin) och dess kvalitet garanteras bl.a. av att institutets forskare också är verksamma vid högskolan samt att chefen tillika är professor vid ett universitet eller en högskola. Detta innebär en nära samverkan mellan institut och universitet. Forskare och doktorander från både högskolor i hela landet och industri kan engageras i verksamheten. Institutet bör emellertid inte ha fasta forskartjänster. I stället bör forskare vid högskola och industri kunna arbeta en begränsad tid vid institutet, vilket bidrar till en ökad rörlighet mellan högskola, institut och industri. Institutet möjliggör på detta sätt ett naturligt flöde mellan högskola, institut och industri, vilket leder till en effektiv kunskaps- och kompetensöverföring i båda riktningarna. Institutet bör, självt eller gemensamt med t.ex. och , förfoga över laboratorieresurser. Det skall vara möjligt för institutet att ta på sig uppdrag som innebär att, genom såväl forskning som utvecklingsarbete, kunna utveckla nya produkter, från idé till färdig prototyp. I den miljö som då skapas, inte minst genom uppdragsverksamhet, blir det ett naturligt steg att forskningsresultat omsätts i innovationer. För den löpande verksamheten bör institutet ha en statlig grundfinansiering, resten bör i huvudsak vara uppdragsforskning med medel från industrin. Institutet och dess forskare skall dessutom, på samma sätt som högskolans forskare, kunna söka anslag för forskningsprojekt från statliga forskningsfinansiärer, stiftelser, EU:s forskningsprogram etc. Institutets organisatoriska form bör utredas. Institutet bör, som en nationell resurs, placeras på eller i anslutning till en högskola. Detta skulle underlätta för studenter att praktisera på institutet, och därmed också kunna bli en väg ut i näringslivet. I en svensk modell av ett skulle dessutom kontakterna mellan forskningen och skolan (grundskola såväl som gymnasieskola) kunna utvecklas, för att på detta sätt på ett tidigt stadium öka intresset för teknik. Institutet skulle därigenom kunna fungera som en länk mellan forskning, skola och näringsliv. Regeringen avser att låta utreda möjligheterna för att inrätta ett nytt tekniskt forskningsinstitut i med den angivna inriktningen. Som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör staten vara beredd att ställa en engångsumma av till förfogande under förutsättning att utredningen leder att projektet kan genomföras. Ställningstaganden till finansieringsfrågor i övrigt kommer att göras när utredningen presenterat sitt förslag. Regeringen har i propositionen med förslag till tilläggsbudget för /96 föreslagit dels att anslaget D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet ökas med , dels att får användas till ändamålet av anvisade medel under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 3.11.9 En samordnad skogsindustriell forskning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Staten och skogsbranschen bör samordna | | sina insatser för forskning och utveckling för att bredda och öka| | värdet av skogsindustriproduktionen. Regeringen avser att | | uppdra till och Skogs- och | | jordbrukets forskningsråd att lämna förslag till samordning samt| | former för samverkan mellan statliga forskningsmyndigheter och | | skogsbranschen. Sektorn skogsbruk och skogsindustri är den största enskilda inkomstkällan för det svenska samhället.