prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Det är angeläget att institutet fortsätter på den inslagna vägen och förstärker de nordiska ländernas kunskaper om till gagn för en välgrundad Afrikapolitik. Institutets totala intäkter uppgick /95 till ca . Anslag under biståndsbudgeten svarade för och övriga nordiska länders bidrag uppgick till ca . 5.5 Forskning inom det migrationspolitiska området -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Den migrationspolitiska forskningen ingår| | som en viktig del i underlaget för utformning av | | migrationspolitiken. En föränderlig omvärld ställer nya krav på | | migrationspolitiken vilket medför att även forskningen måste | | fortsätta att utvecklas. Forskning inom det migrationspolitiska området finansieras huvudsakligen genom () som är en myndighet under . är ett nätverk av forskare inom det vida området internationell migration och etniska relationer, vari den migrationspolitiska forskningen ingår som en del tillsammans med forskning inom det integrationspolitiska området. Det senare området handhas inom regeringen av . Även fördelar medel till forskningsprojekt som rör internationell migration och etniska relationer. /94 har SFR fördelat till IMER- forskningen. Det är inte meningsfullt att försöka göra en uppdelning av hur stor del av IMER-forskningen som är att hänföra till det migrationspolitiska respektive det integrationspolitiska området eftersom forskningsprojekten ofta kan omfatta båda områdena eller behandlar dem som en helhet. Skälen för regeringens bedömning: Migrationspolitiken är ett område som under ett tiotal år har varit i ständig förändring, bl. a. beroende på en föränderlig omvärld. och regeringen har beslutat att skall ha en kontrollerad invandring. Regelverket för att åstadkomma detta bygger på den kunskap inom det migrationspolitiska området som finns inom , förvaltning, organisationer och forskarsamhälle. Inom en överskådlig framtid behövs mer forskning framförallt inom tre områden, nämligen de individuella orsakerna till migration och hur de behandlas i lagstiftningen, migrationen i ett makro-ekonomiskt samman-hang samt återvandring. söker många asyl och inlemmas i den kostsamma och långvariga asylprocessen trots att de inte har några egentliga asylskäl i enlighet med de krav som är uppställda i den svenska utlänningslagstiftningen. En ambition finns att söka minska antalet asylsökande som kommer in i asylprocessen i utan att ha asylskäl. Att många asylsökande som uppenbarligen inte har tillräckliga skäl för att få stanna i kommer in i asylprocessen påverkar den samlade asylprocessen negativt. Det är inte minst inhumant för den enskilde individen. Det är sällan bara en orsak som ligger bakom ett beslut att söka asyl. Ökad kunskap om komplexiteten och de sammansatta orsakerna bakom asyl/migration samt en utvidgad teoribildning bakom asyl/migrationsbeslutet är önskvärda. Lagstiftningen i olika länder skiljer sig åt när det gäller att hantera migranter och asylsökanden. Resultaten av dessa skilda rättssystem behöver utvärderas och belysas vetenskapligt. De komplexa situationer som skapar flyktingströmmar har krävt snabba politiska beslut i de länder som har tagit emot flyktingar. I många fall har den politiska åtgärden varierat trots att problemet varit detsamma. De nordiska länderna valde delvis olika åtgärder när det gällde flykting-situationen i Bosnien och . En vetenskaplig utvärdering av detta görs inom ett nordiskt tvärvetenskapligt projekt. Det finns behov av att denna typ av forskning med ett direkt användarperspektiv utvecklas. För alla samhällens utveckling finns ett visst behov av migration för att samhället skall kunna fortsätta att utvecklas. är strävan att människor inte skall tvingas lämna sin hembygd mot sin vilja. I vissa fall kan det vara strukturomvandlingar som tvingar fram omflyttningar, i andra fall kan det vara olika typer av katastrofer eller politiska förändringar som är de bakomliggande orsakerna. Om strävan är att med politiska och andra medel undanröja orsakerna bakom påtvingad flykt, behövs mer kunskaper om hur t.ex. bistånd och handelspolitik påverkar orsakerna bakom migration. Ett allt viktigare koncept inom migrationspolitiken är återvandring. FN:s flyktingkommissarie hävdar att det eftersträvansvärda och mest lyckliga slutet på en påtvingad asyl är att kunna återvända hem. visar erfarenheter av återvandring att det är en mycket komplex process inom vilken tidsfaktorn spelar en central roll. Ett återvändande kan ske under hela livscykeln, men det är speciellt förhållanden under exilens första som påverkar beslutet att återvända eller ej. Viss forskning menar på att integration och återvändande är positivt korrelerade medan andra finner motsatta orsakssamband. Hela återvändandeprocessens komplexitet behöver belysas genom ytterligare forskningsinsatser. 6.1 Beskrivning av verksamhetsområdet Försvarssektorns samlade satsning på FoU-verksamhet uppgår, i en vid tolkning av definition, till . Tre av dessa miljarder kan hänföras till kostnader för utveckling av beställda system såsom stridsflygplan m.m. Resterande fördelar sig på forskning och utveckling av avancerad teknik som förberedelse inför framtida beställningar av materiel samt analys mm. Redovisningen nedan begränsar sig till dessa senare typer av FoU- insatser. I nedanstående tabell ges en översikt över forskningsanslagen under Försvarsdepartementet. -------------------------------------------------------------------- | Anvisat Förslag Beräknat Beräknat | | 1995/96 1997 1998 1999 | | | |Försvarets 166 175 121 280 126 909 130 372 | |forskningsanstalt | | | |Flygtekniska 30 244 30 710 31 666 32 675 | |försöksanstalten | -------------------------------------------------------------------- Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde bedrivs även forskning vid respektive Försvarshögskolan. Genom beslut bemyndigas försvarsministern att tillkalla en organisationskomitté för att lämna förslag till verksamhetsformer och organisation för en ny myndighet. Denna nya myndighet, Försvarshögskolan, bildas efter avveckling av Militär- respektive Försvarshögskolan, men med i princip samma uppgifter som de tidigare skolorna haft. Forskning kommer sålunda att bedrivas men det kan inte nu närmare anges i vilken omfattning eller inriktning. Försvarsforskning finansieras även över andra anslag. De medel som under avsatts för forskning och utveckling av de myndigheter under Försvarsdepartementet som har i uppgift att finansiera sådan forskning framgår av nedanstående sammanställning. Myndighet FoU-budget 1996 (mkr) Försvarsmakten 850 25 30 Försvarsmakten och har behov av forskning som grund för sin prioritering, planering och verksamhet såsom utbildning och materielanskaffning. Den militära försvarsforskningens inriktning fastställs i nära dialog mellan försvarets forskningsorganisationer och forskningens användare. Detta säkerställer att försvarsforskningen utgör en väl integrerad del av Försvarsmaktens lednings- och produktionsprocess i fred. Försvarsforskningen skapar också en kompetens som är viktig för krigsorganisationen. En allt viktigare del av militär beredskap utgörs av teknisk-vetenskaplig kompetens. Kunskap är en strategisk resurs för att minska osäkerheter och risker samt för att öka handlingsfriheten i fred, kris och krig. FoU-baserad kunskap behövs för att skapa beslutsunderlag för det militära försvarets långsiktiga utveckling. Den militärt inriktade försvarsforskningen bedrivs huvudsakligen av , Flygtekniska försöksanstalten och . Omfattningen av insatser inom forskning och analyser vid dessa uppgår till ca . Satsningar på FoU-projekt inom industrin uppgår till ca och avser främst utveckling av teknik som förberedelse för utveckling av materielsystem. samordnar funktionsövergripande forskning inom det civila försvaret. Forskningssatsningarna uppgår till ca inom områden som kris- och riskhantering, sårbarhet och beredskapshänsyn mm. Utöver detta avsätter Styrelsen för psykologiskt försvar ca för forskning. finansierar forskningsprojekt inom sitt ansvarsområde, t ex riskhantering, människors beteende, attityder och värderingar i förhållande till olyckor, miljöeffekter av brandsläckning och miljövänliga släckmetoder. Forskningssatsningarna uppgår till ca . Utöver detta driver ett antal projekt som finansieras av . Regeringen är, utöver ovanstående forskning som beställs och inriktas av respektive mottagare, via anslag direkt till forskningsutförare beställare av försvarsforskning för ca , se ovanstående tabell. Denna forskning utgörs av forskning gällande skydd mot ABC-stridsmedel samt forskning och analyser för regeringens behov vid och stöd till bl a forskningsinvesteringar vid Flygtekniska försöksanstalten. Dessa områden beskrivs närmare i totalförsvarspropositionen som överlämnas till . 6.2 Motiv för försvarsforskning och beskrivning av försvarets forskningssystem -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Totalförsvarsforskning, som huvudsakligen| | utgörs av teknisk forskning, är av central betydelse för | | totalförsvarets inriktning och utveckling men är också en | | betydelsefull nationell resurs som bör kunna utnyttjas även | | utanför försvarssektorn. Skälen för regeringens bedömning: Satsningarna på försvarsforskning motiveras av försvarssektorns behov av att förstå den tekniska och vetenskapliga utvecklingens betydelse för framtida hot. Försvarsforskning behövs också för att inrikta och även möjliggöra upphandling av avancerade tekniska produkter vid svensk industri. Försvarets behov av långsiktig och målinriktad teknikupphandling och analyser har skapat ett system för kunskapsöverföring som i vissa avseenden skiljer sig från det övriga svenska forskningssystemet. Försvarsforskning bidrar till att minska gapet mellan högskoleforskning och utvecklingsarbetet vid industrin genom långsiktiga behovsstyrda forskningsprogram som sträcker sig längre än vad industrin normalt är beredd att själv finansiera och genom att samverkar i nätverk med industrin, högskolan och försvarsmyndigheter. Ur ett forskningspolitiskt perspektiv utgör försvarsforskningen en viktig del av det nationella stödet till teknisk FoU. Det internationella samarbetet inom försvarsforskningsområdet regleras i särskilda regeringsavtal. Inom ramen för dessa avtal sker en avsevärd kunskapsöverföring till försvaret. Den säkerhetspolitiska utvecklingen har underlättat en fortsatt utveckling av samverkan internationellt. , liksom övriga , står inför en internationalisering av försvars- FoU som kan komma att gå mycket snabbt. Några av förutsättningarna för att kunna delta i denna utveckling är tillgång till hög kompetens som är attraktiv i ett internationellt utbyte. Industriellt internationellt samarbete, där svensk försvarsindustri deltar, främjas av och är en drivkraft för svensk försvarsforskning. Svensk FoU utgör bara någon procent av världens samlade FoU-insatser. bör ha egen spetsteknologi inom utvalda områden och kunna nyttiggöra forskning och teknik från andra länder. Inom områden med hög sekretess är vi hänvisade även till att utveckla vår egen teknologi. Försvarsforskning utgörs främst av teknisk forskning, där nyttiggörande av forskningen är väsentlig. Detta förhållande har skapat ett system för kunskapsöverföring som bygger på avgiftsfinansiering där avnämaren av forskning också är finansiär. Avgiftsfinansieringen som i princip infördes har medfört ökat avnämarintresse och en förbättrad dialog vid utformning av forskningsprojekten. Användarperspektivet tillåts på detta sätt interagera med relativt långsiktig forskning vilket kan skapa den dynamik ur vilken helt nya idéer föds. Forskningsutförare utgörs till övervägande del av forskningsinstitut men samverkan med universitet och högskolor förekommer i betydande omfattning. Det pågår även ett arbete från försvarets forskningsutförare för att förbättra samverkan med industrin. Detta har tidigare förekommit i mindre omfattning eftersom det har ansetts försvåra inhemska konkurrensupphandling. finns en formaliserad samverkan med alla landets större försvarsindustrier där kunskapsöverföring sker systematiskt. Ett annat exempel på ökad samverkan utgörs av gemensamma forskningsprogram till exempel Nationellt Flygtekniskt Forskningsprogram (se 6.3.2). Behoven ur det militära försvarets synvinkel av försvarsforskningsinstitut består framförallt av att instituten har en annan typ av uppgift än universiteten. Försvarets behov av forskning förutsätter att probleminriktade projekt av tvärvetenskaplig karaktär kan genomföras. Det krävs också djupa kunskaper om den miljö där forskningsresultaten skall användas och det krävs forskningsorgan med förmåga att hantera sekretessbelagd information som kan samverka med utländsk försvarsforskning. och högskolor saknas för militära försvaret viktiga forskningsområden till exempel telekrigsteknik, sensorsystem och stridsdelsteknik. Denna forskning möjliggörs inom där problemen och förmågan att bidra med kunskap för att lösa problemen står i centrum. Begreppet dual-use användes ursprungligen inom amerikansk exportindustri för produkter där man inte kunde avgöra om användningsområdet var av civil eller militär art. Inom den svenska försvarssektorn används begreppet dual-use oftast för att beskriva militär nytta av den utveckling som civila/kommersiella drivkrafter medfört, tydligast inom datorutvecklingen. En naturlig konsekvens av denna utveckling är att försvarsforskning i mycket ringa omfattning ägnar sig åt sådan forskning och utveckling. I den mån den bedrivs syftar den till att utnyttja civil FoU för försvarets räkning. Begreppet dual-use kan även gälla omvänt då militär forskning har ett civilt värde. Detta gäller bland annat tekniska övervakningssystem som kan användas för övervakning av internationell brottslighet och miljöeffekter, flygteknologins ömsesidiga beroende av militära och civila projekt, riskanalyser, bland annat kemiska, lasersensorer för jordresurskartläggning och för bottenkartering i svenska vatten. Ett nytt och konkret exempel på teknik som utvecklats är att genom att utnyttja ofarligt låg mikrovågseffekt störa elektronisk bränsleinsprutning och därigenom i polisiärt syfte kunna stoppa bilar. Den internationella utvecklingen med exempelvis ökad internationell brottslighet och terrorism tenderar att inom flera områden sudda ut gränserna mellan militära och civila forskningsbehov. Ökad samverkan över sektorsgränserna kommer att erfordras. Försvarsforskningen, i grunden motiverad utifrån sektorns behov, har skapat ett system där nyttiggörande av forskningen är det primära och där problemen och förmågan att bidra med kunskap för att lösa problemen står i centrum. Den ur ett forskningspolitiskt perspektiv intressanta förmågan till systemtänkande inom försvarssektorn jämte det faktum att civil och militär forskning i ökande grad är ömsesidigt beroende gör att försvarsforskning utgör en nationell resurs som bör kunna utnyttjas även utanför försvarssektorn. 6.3 Samverkan inom forskning 6.3.1 Samverkan inom forskning kring nya hot och risker i samhället De senaste årens utveckling har medfört att vidgat perspektivet när det gäller tänkbara risker, hot och påfrestningar i samhället. Den nya synen på säkerhetsbegreppet sträcker sig från mer traditionella säkerhetspolitiska hot till de hot och risker som följer av den globala utvecklingen och det moderna samhällets sårbarhet. I proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse angavs att det I samhället förekommer viss forskning om de nya hot och risker som regeringen tagit upp inom ramen för det vidgade säkerhetspolitiska begreppet. Det bedrivs emellertid inte någon samordning av forskningen på detta fält. När det gäller forskning och analyser på nya områden samt när det gäller analyser som ligger till grund för beslutsfattande, är det viktigt att ha ett pluralistiskt synsätt. Det är av stor betydelse att skapa koordinering genom samverkansformer där ömsesidigt kunskapsutbyte och idégenerering kan leda till en god form av samordning som tillvaratar synergieffekter men undanröjer eventuell risk för dubblering. Regeringen avser därför att inrätta en särskild grupp för samverkan kring nya hot och risker mot samhället. Denna fråga behandlas i proposition 1996/97:11 om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. 6.3.2 Samverkan inom flygteknisk forskning och teknologi -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det nationella flygtekniska | | forskningsprogrammet bör fortsätta på samma nivå som | | under . | | utgör en god modell för | | samverkan mellan industri, sektorsmyndigheter samt universitet | | och högskola. Den svenska flygtekniska forskningen har utgjort ett område av stor betydelse för både militär och civil tillämpning. Civil flygindustri hade inte kunnat utvecklas utan den militära som grund. har dessa inriktningar stöd av varandra. Flygindustrin har en dokumenterat viktig roll som generator av teknologi för övrig verkstadsindustri. Detta gäller särskilt avancerat systemkunnande och integrerad, komplex produktion där den högteknologiska flygindustrin representerar ett infrastrukturkapital av samma typ som högre utbildning och forskning. I ett flertal länder sker strategiska satsningar på forskning inom det flygindustriella området. Detta betraktas genom sin högteknologiska karaktär som ett nyckelområde för att höja den nationella teknologinivån. Minskade militära budgetar har dock medfört att en omfattande industriell strukturomvandling har påbörjats med utökat internationellt samarbete. deltar i flera internationella samarbetsprogram inom flygteknisk forskning och teknologi. Två av dem beskrivs i avsnittet 3.13.1 om internationellt forskningssamarbete. Det är av stor vikt att inhemsk flygteknisk kompetens finns för vidmakthållande av JAS 39 . Den statliga flygtekniska utbildningen och forskningen är koncentrerad till (material- och strömningsteknik), (flygplansbyggnad, flygsystembyggnad) och (gasturbiner). Vidare bedrivs omfattande forskning vid Flygtekniska försöksanstalten. finns ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram som finansieras gemensamt av staten och industrin vilka har avsatt 30 miljoner vardera för att skapa ett konstruktivt samarbete mellan företag, institut och universitet och högskolor. Programmet löper ut under innevarande budgetår. Inom finns också som är ett samverkansorgan mellan industri, försvarsmyndigheter samt universitet och högskolor, med målsättningen att verka för en optimal inriktning av den framtida flygtekniska utvecklingen i . har bland annat tagit fram skriften . Skälen för regeringens bedömning: Den flygtekniska forskningen i utgör ett bra exempel på långtgående militär och civil integration. Det är viktigt att även uppmuntra och motivera sådan samverkan. Samverkan fungerar i allmänhet väl inom respektive sektor. Utmaningen består i att brygga över kulturella och andra skillnader och låta olika sektorer mötas för att vinna synergieffekter. Problem finns i gränssnittet mellan högskola och industri samt mellan civil och militär FoU-verksamhet. Det är också här som staten eller statens organ mest direkt och naturligt kan påverka förutsättningarna till exempel i kraft av finansiär och beställare. Det nationella flygtekniska programmet är ett gott exempel på samverkan mellan företag, institut samt universitet och högskolor. Detta program har utvärderats på uppdrag av regeringen. Utvärderaren konstaterar att programmet har levt upp till sin målsättning och att ett konstruktivt samarbete mellan företag, institut samt universitet och högskolor har inletts. Samtliga berörda parter är positiva till en fortsättning av programmet. Utvärderaren konstaterar vidare att programmet leder dels till lösningar av verklighetsanknutna problem, dels till nyrekrytering av kvalificerade medarbetare. Dessutom stödjer programmet en teknikdrivande bransch och kan därmed få betydelse även för andra industrigrenar. Industrin är enligt utvärderaren beredda att förlänga existerande avtal och delta i fortsatt finansiering av programmet. Utvärderaren föreslår, förutom en fortsatt verksamhet på ungefär nuvarande ekonomiska nivå, en fördjupad dialog mellan de företag, myndigheter, institut, universitet och högskolor som har anknytning till det flygtekniska området. Målsättningen med denna dialog är att åstadkomma en samlad syn på flygtekniska framtid. En lämplig plattform för fördjupad dialog torde vara . Regeringen föreslår i budgetpropositionen en förlängning av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet på ungefär samma årliga realekonomiska nivå som under den kommande treåriga forskningspolitiska beslutsperioden, varefter förnyad utvärdering bör ske. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammets fortsatta finansiering bör som förut delas lika mellan staten och industrin. Regeringen anser att den samverkan som inletts av organet mellan industri, försvarsmyndigheter samt universitet och högskolor är av stor betydelse för att förbättra samverkan mellan de olika aktörerna, skapa en gemensam syn på svensk flygteknik samt ge förslag till nationell policy inom det flygtekniska området. bör kunna tjäna som modell, där så är tillämpligt, även för andra områden än det flygtekniska. Inom verksamhetsområde bedrivs och initieras forskning och utvecklingsarbete rörande insatser för individer och familjer, äldre och personer med funktionshinder, de ekonomiska välfärdssystemen, folkhälsa, hälso- och sjukvård samt rättsmedicin. FoU-arbetet initieras och bedrivs i decentraliserade former, varvid () utgör ett nav för stora delar av FoU-verksamheten. Utöver vad som anförs i det följande angående olika forskningsområden vill regeringen framhålla att integrering av genusperspektivet är av stor vikt inom alla forskningsgrenar och annan verksamhet. Ett utvecklingsprogram kommer att igångsättas av för att med hjälp av myndigheter och andra viktiga aktörer förankra genusperspektivet inom departementets hela verksamhetsområde. Genom att analysera förslag och verksamhet utifrån bägge könens perspektiv kommer verksamheten att kunna berikas och effektiviseras. 7.1 Organisation och resurser för FoU Inom utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg återfinns ett flertal myndigheter under som ger stöd till och/eller utför forsknings- och utvecklingsarbete. Totalt satsas inom utgiftsområdet av anslagsmedel på forskning och utveckling varav hälften genom (). () är ett nationellt organ med uppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsa och främja en god hälsa för alla. FHI skall, för sin vetenskapliga förankring, bedriva, initiera och ge stöd till forskning och utveckling inom folkhälsoområdet. Detta sker bl.a. genom att FHI träffar samarbetsavtal med forskningsmiljöer och centra för utveckling av målinriktat folkhälsoarbete inom olika programområden samt sprider information om resultaten. Särskild vikt ges därvid FoU-verksamhet inriktad mot sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna. av medicinsk metodik (SBU) bedriver en forskningsbaserad utvärdering av etablerade och nya medicinska metoder ur medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. På basis av utvärderingarna verkar SBU för ett rationellt utnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården. () forsknings- och utvecklingsarbete för att bekämpa smittsamma sjukdomar utgör tillsammans med smittskyddsarbete tyngdpunkten i SMI:s verksamhet och bedrivs som en integrerad del av övrig verksamhet vid SMI. Ett nära samarbete sker med (). () bedriver forskning kring risksituationer, riskgrupper och riskreaktioner. Forskningsverksamheten skall vara praktiskt tillämpbar inom det sociala området, inom hälso- och sjukvårdsområdet samt inom arbetsmarknadsområdet. Finansiering sker delvis genom anslag och delvis med externa medel. Verksamheten bedrivs i nära samarbete med KI, .