prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurscenters (TRC) årsredovisningar uppvisar i likhet med föregående år skiftande utformning, vilket försvårar en jämförelse mellan skolorna. Även om samtliga skolor redovisat verksamheten i delområdena undervisning, boende och service samt administration och för vissa skolor dessutom resurscenter, har fördelningen av kostnader mellan verksamhetsgrenarna inte skett på ett helt likartat sätt. Detta gäller framför allt gränsdragningen mellan undervisning och service. Även om praktiskt taget samtliga årsredovisningar saknar mått på effekter framgår det att skolorna påbörjat arbetet att ta fram dylika. Antalet elever i specialskolan beräknas öka till sammanlagt 792 elever /97. Under /96 har 770 elever varit inskrivna vid specialskolan. I den tidigare nämnda Utredningen om funktionshindrade elever i skolan, ingår i uppdraget att undersöka om ansvaret för specialskolorna helt kan föras över till kommunerna eller om staten skall vara fortsatt huvudman. Även det stöd som ges av specialskolornas resurscenter omfattas av utredningsuppdraget. Sammantaget innebär regeringens bedömning att de övergripande mål som fastlagts för verksamheten bör ligga fast. Skolorna bör emellertid i ökad utsträckning prioritera arbetet med kvalitetssäkring. har fått i uppdrag att leda en arbetsgrupp med representanter från specialskolorna med uppgift att utarbeta effektivitetsmått för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter inför årsredovisningarna för . Regeringen bedömer att kostnaderna för den beräknade elevökningen ryms inom nuvarande kostnadsram. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Från och med /96 höjdes beloppet för den kommunala ersättningen för elever i specialskolan från till per elev och läsår enligt förordningen (SKOLFS 1995:47) om ersättning för elever i specialskolan. En anledning till att regeringen beslutade höja ersättningsnivån var den betydligt högre kostnaden för en elev i specialskolan jämfört med kostnaden för en elev i . Nämnda höjning av ersättningsnivån fick emellertid icke förutsedda konsekvenser för några av de kommuner som också står som värdkommun för en enhet av specialskolan. I bor t.ex. särskilt många familjer med barn som går i specialskolan. Många av dessa familjer har valt som bostadsort på grund av de speciella möjligheter till utbildning som erbjuds där. Mot bakgrund av detta anser regeringen att värdkommunens ersättning till staten för de elever som går i en statlig specialskola och dessutom är skrivna i kommunen, bör sänkas till per elev och läsår, dvs. i stort sett genomsnittskostnaden för en elev i . För elever i s.k. externa klasser lämnar elevens hemkommun ersättning med ett reducerat belopp, per elev och läsår. Avsikten med det lägre ersättningsbeloppet är att kommunen själv skall svara för vissa kostnader, t.ex. lokaler. Av de olika specialskolorna är det endast som har externa klasser. Dessa externa klasser finns lokalintegrerade i Blackebergsskolan i . Staten svarar för hela kostnaden för verksamheten frånsett den reducerade ersättning som lämnas av elevernas hemkommuner. Regeringen anser att samma belopp skall gälla för alla elever vid specialskolan, således även för dem vid externa enheter, i de fall där staten står för hela kostnaden. I de fall där kommunen står för en icke obetydlig del av den totala elevkostnaden, exempelvis lokalkostnader, bör även i fortsättningen en reducerad avgift tas ut. Vid flera specialskolor har större om- och tillbyggnader skett. För anskaffning av inredning och utrustning i samband därmed har regeringen anvisat särskilda medel och därvid medgett undantag från kapitalförsörjningsförordningens bestämmelser om lån i . pågår eller planeras om- och tillbyggnader vid ytterligare några specialskolor. Regeringen har avsatt särskilda resurser för de ökade hyreskostnader som uppstår efter om- och tillbyggnad, och därvid reserverat medel under specialskolans anslag, anslagsposten 11. Kostnaden för ökade hyror uppkommer emellertid inte förrän ombyggnaden är klar, varför det finns en reservation under nämnda anslagspost. Eftersom kostnaderna för anskaffningar för inredning och utrustning i samband med om- och tillbyggnad är av tillfällig karaktär och relativt stora bör det även i fortsättningen vara möjligt för regeringen att använda den uppkomna reservationen för finansiering av inredning och utrustning i samband med om- och tillbyggnad vid specialskolorna och därvid medge undantag från kapitalförsörjningsförordningens bestämmelser. Särskilda insatser på skolområdet -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 222 806 1) 1995/96 Anslag 358 003 Utgiftsprognos 357 446 därav 1996 229 331 1997 Förslag 243 856 1998 Beräknat 257 938 1999 Beräknat 269 689 1) Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är kostnader - enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, - för ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever från hela landet, - till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever samt - för särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskott om . Anslagsprognosen för innevarande budgetår däremot pekar på att utgiften stämmer överens med anvisat anslag. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 243 856 tkr | -------------------------------------------------------------------- i skolan () disponerar medel för särskild undervisning på sjukhus och samordnande utbildningsinsatser för elever med funktionshinder. Utgifterna härför /95 uppgår till , vilket innebär en besparing på . SIH:s årsredovisning visar att medlen i huvudsak använts enligt följande; avser bidrag till sjukhusundervisning, av medlen har använts för stöd till regionala undervisningsinsatser och till regionala resurser för specialpedagogik, dvs. fem kunskapscenter för döva och hörselskadade och fem för rörelsehindrade. Av övriga har större delen använts för stöd till regionala center för datorbaserade hjälpmedel för handikappade och en del för undervisning i teckenspråk för syskon till döva barn. har i en särskild rapport redovisat en utvärdering av sjukhusundervisning och insatser för elever med medicinska handikapp. Sjukhusundervisning startade och var då en sporadisk verksamhet. Den fick en mera regelbunden form . De första bestämmelserna på området daterar sig . Undervisning ges av fast anställda lärare och bedrevs av 210 lärare i 42 kommuner. sjukhusundervisning anordnats har förhållandena ändrats för eleverna, framför allt har vårdtiderna kortats. Sjukhusundervisning är högt värderad av föräldrar. Utvärderingen visar dock att en bättre samverkan behöver ske mellan hemskolans lärare och lärare vid sjukhusundervisningen. Rapporten visar också att kommunerna oftast inte lever upp till bestämmelserna i 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100) att anordna särskild undervisning för elev som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete. I något fall har tolkningen av begreppet varit . Vidare har konstaterats att de besparingar som skett i skolan i mycket hög grad drabbat elever med olika medicinska handikapp. Bristen på kunskap och förståelse hos lärare och skolledning för de problem eleven har anges som en grundläggande orsak till detta. har utvärderat utbildningarna vid riksgymnasierna i för döva respektive hörselskadade elever (/H) samt särskilt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever (utbildning). Av rapporten beträffande RGD/H kan sammanfattningsvis konstateras att eleverna bor spridda över landet. Detta gäller särskilt RGH. Vidare framgår att organisationen av utbildningen behöver utvecklas och att skolledningar och lärare ytterligare behöver bearbeta och utveckla kunskapsbedömningen enligt de nya kursplanerna och betygskriterierna. Elevernas kunskapsnivå behöver fortlöpande utvärderas och undervisningen oftare utformas så att eleverna får träning i ett mer undersökande arbetssätt. Beträffande Rh-anpassad utbildning har verket noterat bl.a. att i och får eleverna tillgång till ett begränsat antal program i gymnasieskolan eftersom undervisningen koncentrerats till endast en gymnasieskola i kommunen, och att riksgymnasieverksamheten kan ge som konsekvens att hemkommunerna åsidosätter arbetet med att göra kommunens skolor tillgängliga och anpassade för elever med funktionshinder. Vidare har verket pekat på behovet av ett samlat huvudmannaskap för de olika verksamheterna (habilitering, boende och utbildning) som ingår i riksgymnasieverksamheten för Rh-anpassad utbildning. Den av regeringen tillsatta Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) skall även utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. Förslag beträffande döva och hörselskadade samt svårt rörelsehindrade elever vid riksgymnasierna skall redovisas . Döva och hörselskadade elever i och närliggande kommuner har kunnat få sin undervisning i istället för i Vänerskolan, en statlig specialskola i , till vilkens upptagningsområde de hör enligt gällande regionindelning för de statliga specialskolorna. Antalet elever som på detta sätt fått sin undervisning i var 30 under /96 och beräknas omfatta ungefär samma antal innevarande läsår. har framfört önskemål om särskilt bidrag till finansieringen, eftersom anordningen innebär lägre statliga kostnader för Vänerskolan. Regeringen avser att, i avvaktan på förslag från ovan nämnda utredning, tilldela ett särskilt bidrag på av medlen under detta anslag. Av SIH:s rapport om sjukhusundervisningen framgår bl.a. att vårdtiderna kortats. Enligt regeringens bedömning bör därför bidraget för sjukhus- undervisning kunna minskas något och ge utrymme för andra ändamål. Elevantalet vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade i har /96 varit något lägre än men återgår till samma nivå (ca 430) inför /97. Elevantalet i Rh-anpassad utbildning har ökat till 155 elever (+21) /97 och prognosen visar på fortsatt ökning den närmaste treårsperioden. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att verksamheterna i bör bedrivas i oförändrad omfattning medan elevplatserna för Rh-anpassad utbildning behöver utökas. Detta har beaktats vid medelsberäkningen. I avvaktan på förslag från nämnda utredning beräknar regeringen ingen förändring av övriga medel under anslaget. Med hänsyn till ökat antal elever i Rh-anpassad gymnasieutbildning beräknas medelsbehovet under anslaget till och för till . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 29 120 1) Anslagssparande 4 842 1995/96 Anslag 48 768 Utgiftsprognos 52 000 därav 1996 37 750 1997 Förslag 33 246 1998 Beräknat 34 223 1999 Beräknat 35 230 1) Beloppen anges i tusental kr Utbildningen vid sameskolan har som övergripande mål att ge samers barn en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen t.o.m. årskurs 6 i . Vid sameskolan sker undervisning på svenska och samiska. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser. Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagt till . Sameskolor finns i , , , , och . Integrerad samisk undervisning i grundskola bedrivs i nio kommuner. Från anslaget utgår även bidrag till . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . Av årsredovisningen framgår att Sameskolstyrelsen utöver ramanslaget haft inkomster om . Prognosen för innevarande budgetår visar att en del av det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga | | fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 33 246 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen noterar att Sameskolstyrelsens resultatredovisning förbättrats i förhållande till föregående år. Någon utvärdering som kan utgöra grunden för en bedömning av effektiviteten i verksamheten presenteras emellertid inte i årsredovisningen. Någon sådan utvärdering finns heller inte i den fördjupade anslagsframställningen . Det framgår dock att den samiska integreringen i expanderat och att denna numera utgör en stor del av Sameskolstyrelsens verksamhet. pågår ett forskningsprojekt om sameskolan och språken. Projektets syfte är att utvärdera sameskolans undervisning i samiska och svenska. Även läromedelssituationen skall granskas. Projektet kommer att slutföras under /97. Antalet elever i sameskolan beräknas öka till sammanlagt 143 elever /97. /96 var 133 elever inskrivna. I den samiskt integrerade undervisningen deltog samma läsår 140 elever. Regeringen konstaterar att bokslutet för /95 i allt väsentligt är rättvisande i de delar som avlämnats. () revisionsberättelse innehåller dock invändning eftersom anslagsredovisning inte avlämnats. Sameskolstyrelsen har kompletterat årsredovisningen och regeringen förutsätter att de påpekanden som RRV gjort kommer att beaktas i fortsättningen. Samernas folkhögskola har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat en ökning av antalet elevveckor. Man räknar dessutom med en positiv utveckling av elevtillströmningen till folkhögskolan. Den utökade utbildningsverksamheten kommer enligt folkhögskolan bl.a. att kunna genomföras med extern finansiering i form av EU-medel. Sammantaget innebär bedömningen att de övergripande mål som fastlagts för Sameskolstyrelsen bör gälla även . Tydliga verksamhetsmål och effektivitetsmått behöver emellertid utarbetas för sameskolan. Härvid är det elevernas kunskapsutveckling som bör stå i centrum. Utifrån förslag från Sameskolstyrelsen avser regeringen att fastställa sådana verksamhetsmått. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola1) 1994/952) Utgift 49 672 3) 1995/962) Anslag 62 405 Utgiftsprognos 62 405 därav 1996 41 356 1997 Förslag 113 812 1998 Beräknat 117 113 1999 Beräknat 120 229 1) Nytt anslag 2) Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m., anslagsposterna 1-3 3) Beloppen anges i tusental kr Regeringen har i inledningen redovisat en ny anslagsstruktur för verksam- hetsområdet Barnomsorg, skola och vuxenutbildning att tillämpas . Därvid har en renodling gjorts så att de medel under nuvarande anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. som avser bidrag till utbildning för vuxna förts till anslaget A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Dessa utbildningar är riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Tekniska Skola och utbildningen vid i . Medel till bidrag för särskilda utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux m.m. redovisas under anslaget A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna. Från nuvarande anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor har till det nya anslaget även förts medel för bidrag till riksinternatskolor och internationella grund- och gymnasieskolor. Under det nya anslaget beräknar regeringen således medel för - särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar, - bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner för IB-utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska , - ersättning till kommun och landsting för merkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, - ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning, - statsbidrag till riksinternatskolor samt till internationella grund- och gymnasieskolor (1995/96: anslaget A 15), - bidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i (1995/96: anslagen A 14 och A 15). De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 113 812 tkr | -------------------------------------------------------------------- En viss osäkerhet råder vid bedömningen av medelsbehovet, eftersom antalet elever i hög grad är styrande för belastningen. För att i någon mån motverka denna osäkerhet föreslår regeringen att den metod som tillämpas för bl.a. bidrag till internationella gymnasieskolor införs också för internationella grundskolor. Det innebär att bidrag beviljas med ett av regeringen fastställt belopp per bidragsår för antalet ianspråktagna årselevplatser inom en fastställd högsta ram av årselevplatser. Medelsberäkningen för riksinternatskolor, internationella grund- och gymnasieskolor och internationell utbildning på gymnasienivå (IB-utbildning) bör därmed utgå från en ram av årselevplatser som fastställer. Regeringen föreslår således att fastställer ramen årselevplatser avseende dessa utbildningar till 1 950. Denna ram bör också gälla . Från detta anslag utbetalas också bidrag till en kommun för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Den enda möjligheten för medelsberäkning är här att uppskatta medelsbehovet utifrån tidigare års belastning. Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen medelsbehovet till oförändrad nivå i förhållande . Bidrag till svensk undervisning i utlandet -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 73 623 1) 1995/96 Anslag 125 916 Utgiftsprognos 120 000 därav 1996 80 755 1997 Förslag 81 391 1998 Beräknat 85 798 1999 Beräknat 90 317 1) Beloppen anges i tusental kr Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Dessa bestämmelser innebär i korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervining, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Från anslaget bekostas även de löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare vid de svenska sektionerna av Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskott på . Dessutom visar prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår ett överskott på ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 81 391 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget är beroende av elevutvecklingen. Antalet elever i reguljär utbildning uppgick /96 till 1 215. Antalet elever som deltog i distansundervisning med handledning var 124 och i kompletterande svensk undervisning 3 247. Regeringen bedömer att medlen för svensk undervisning i utlandet bör ligga kvar på nuvarande nivå. En mindre nedjustering bör göras av bidraget till . Bidraget för beräknas till . Vidare bör bidraget till kommuner för kostnader i vissa fall för skolgången för utlandssvenskars barn föras över till anslaget Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola. En redogörelse för Europaskolorna och dess organisation lämnades i föregående års budgetproposition (prop. 1994/95:100 bil. 9 s. 65 f.). har även godkänt konvention med stadga för Europaskolorna (prop. 1994/95:214, bet. 1994/95:UbU20, rskr. 1994/95:431). /96 finns svenska sektioner omfattande nursery school och primary school () vid Europaskolorna i II och i . Innevarande budgetår finns anvisade för ändamålet. För en fortsatt utbyggnad av de svenska sektionerna bör för beräknas ytterligare . beräknas utgifterna uppgå till och för till . Beräkningen utgår från en utökning av de svenska sektionerna vid Europaskolorna till en kostnad om för vardera budgetåren. Statens skolor för vuxna 1994/951) Utgift 32 0292 Anslagssparande 11 916 1995/961) Anslag 58 098 Utgiftsprognos 65 000 därav 1996 48 725 1997 Förslag 38 411 1998 Beräknat 38 542 1999 Beräknat 39 890 1) Anslagen A 12. Statens skola för vuxna i och A 13. Statens skola för vuxna i 2) Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för statens skolor för vuxna (SSV) i och är att komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansutbildning. Anslaget tillförs inkomster för uppdragsutbildning, avgifter för studie- material och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter. En jämförelse mellan anslag och utfall /95 visar att verksamheten vid de båda skolorna genererat betydande överskott. Prognosen /96 visar att budgeten för innevarande budgetår kommer att överskridas med ca . Detta överskridande kommer dock att kunna finansieras med skolornas anslagssparande. Med hänsyn till att anslagen till för vuxna i och Statens skola för vuxna i har finansierat samma typ av verksamhet förs anslagen samman till ett anslag. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga| | fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 38 411 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 13 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen konstaterar att () haft invändningar mot att överskottet i uppdragsutbildningen vid Statens skola för vuxna i (SSVH) överstiger av omsättningen i denna verksamhet. Regeringen har med anledning av detta fattat beslut om att SSVH omgående skall se över avgiftssättningen och redovisningen för den uppdragsverksamhet som bedrivs vid skolan. Regeringen har vidare beslutat att SSVH får disponera av överskottet i uppdragsverksamhet och att återstoden endast får disponeras efter särskilt beslut av regeringen.Regeringen har uppdragit åt RRV att inkomma med en särskild rapport beträffande resultatet av verkets fortsatta granskning. Årsredovisningarna för de båda skolorna saknar information som gör det möjligt att jämföra skolornas resultat såväl med varandra som med andra utbildningsanordnare. Ett arbete för att åstadkomma en enhetlig resultatin- formation har påbörjats. Regeringen bedömer att ett sådant arbete är nödvändigt för att verksamheten skall kunna utvärderas. Med hänsyn till den höga nivån på skolornas anslagssparande föreslår regeringen en anslagsbesparing på . har tidigare beslutat om ett effektivitetskrav på från och med /96. För innebär det ett besparingskrav på på respektive skola. beräknas utgifterna till SSV uppgå till och för till . Regeringen vill i det här sammanhanget också erinra om att beslut (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) med anledning av regeringens proposition Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. (prop. 1995/96:222) gör det möjligt för kommunerna att inkludera samverkan och samarbete med SSV i sina ansökningar om att delta i vuxenutbildningssatsningen. Härutöver skall SSV själva kunna ansöka om extra medel inom ramen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning1) -------------------------------------------------------------------- 1994/952) Utgift 171 410 3) 1995/962) Anslag 274 625 Utgiftsprognos 263 000 därav 1996 173 695 1997 Förslag 130 336 1998 Beräknat 134 116 1999 Beräknat 137 765 1) Nytt anslag 2) Anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor 3 ) Beloppen anges i tusental kr Regeringen har tidigare redovisat en ändrad anslagsstruktur för verksam- hetsområdet Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Regeringen anser att medel som motsvarar vad som under /96 anvisats under anslaget A 9.