prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen anger sina förslag rörande forskningen vid SLU i den forsk- ningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), varför frågor avseende forskningen och forskarutbildningen inte behandlas i detta avsnitt. Den besparing på () som SLU ålades kommer att förverkligas genom i första hand nedläggning eller flyttning av verksamheten i , , och , indragning av 33 högre tjänster och koncentration av lokalutnyttjande. Regeringen minskar anslaget för med med hänsyn till det statsfinansiella läget. Regeringen konstaterar från årsredovisningen att av nybörjarna på SLU:s utbildningsprogram är kvinnor. SLU:s naturvetenskapliga utbildningar lockar därför uppenbarligen fler kvinnor än övriga naturvetenskapliga program i landet. Av samma rapport framgår emellertid även att andelen kvinnor bland nyintagna till forskarutbildning har minskat från 1993/1994/95. Regeringen finner det av flera skäl angeläget att förbättra kvinnors möjligheter att göra forskarkarriär och har med anledning därav (prop. 1994/95:164) - anvisat medel för finansiering av doktorandtjänster för kvinnor 1995/96. Finansiering av tjänsterna vid SLU under åren 1997- 1999 skall ske genom omprioriteringar inom SLU:s ram, - beslutat delfinansiera professurer för underrepresenterat kön vid SLU inom följande fyra områden: växtbiokemi hortikulturell genetik och förädling vattenbruk, särskilt fiskars beteende markekologi med inriktning mot kolets omsättning, - beslutat delfinansiera fyra nya forskarassistenttjänster vid SLU för kvinnor inom områdena: biogeofysik mark - växtinteraktioner reglering av trädens åldrande sjukdomar hos nötkreatur. SLU och skall därutöver bidra till finansieringen av professurer och forskarassistenttjänster med vardera hälften av den del som inte täcks genom de nya medel som regeringen anvisat. Dock skall den sista professuren ovan i sin helhet finansieras av berörda myndigheter under . SLU har föreslagit en låneram i på totalt , varav för investeringar i anläggningstillgångar och för investeringar i de fastigheter som förvaltas av SLU. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas utgifterna till 1 respektive 1 . I beloppen ingår för nya utbildningsplatser. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader 1994/95 Utgift 13 8671)2) Anslagskredit 220 1995/96 Anslag 15 399 Utgiftsprognos 14 567 därav 1996 10 113 1997 Förslag 10 501 1998 Beräknat 10 813 1999 Beräknat 11 134 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Avser även vissa kostnader för finansiering av EU-medlemskapet De övergripande målen för Skogs- och jordbrukets forskningsråd () är att främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning på de areella näringarna. Rådet skall verka för att informationen om forskning och forskningsresultaten sprids. Regeringen har fastställt följande verksamhetsmål för för /96 fram t.o.m. . skall i det internationella arbetet verka för att de medel ställer till förfogande för internationella forskningsorganisationer får största möjliga nytta för svensk forskning. skall verka för att ett ökat antal artiklar av svenska forskare publiceras i vetenskapliga tidskrifter. skall med beaktande av förutsättningarna inom respektive område - öka stödet till yngre forskare, - förbättra informationen om forskning och forskningsresultat, - vidga det internationella forskningssamarbetet, - verka för att antalet kvinnliga forskare ökar. Anslaget skall täcka förvaltningskostnader. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 10 501 tkr | -------------------------------------------------------------------- har i sin fördjupade anslagsframställning lämnat följande rapporter med förslag för den framtida forskningen: Ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion, Trädgårdsnäringsforskning, Ökat värdeutbyte och industriellt nyttjande av skogsråvara, Forskning och utveckling för bättre miljö 1996, Areell produktion och långsiktig samhällelig försörjning, Växtförädling och Livsmedelsforskning. har till stöd för anslagsframställningen genomfört tolv utvärderingar av den genomförda forskningen. Utländska experter har medverkat i utvärderingsverksamheten. Utvärderingarna har i några fall utförts i samverkan med andra forskningsmyndigheter. Bedömningar av den utförda forskningen avser både forskningens inomvetenskapliga betydelse samt dess relevans för berörda samhällssektorer. har redovisat hur fördelningen av forskningsmedel förändrats /92-1995/96. Av redovisningen framgår bl.a. att den ekologiska forskningen under nämnda period tredubblat sin anslagsvolym. Forskning med en mer direkt koppling till jordbruket och skogsbruket har en i stort sett oförändrad anslagsvolym i löpande priser. För den kommande planeringsperioden bör övergripande mål vara oförändrat. Sammanfattningsvis anför RRV att verksamhetsmålen, med undantag av ett mål om ökad rörlighet av forskare som förelåg under /95, har bedömts kunna uppfyllas. Målet har tagits bort för /96. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . RRV har i sin granskning av årsredovisning anfört att rutinerna för tilldelning av forskningsmedel och ekonomisk uppföljning av lämnade forskningsbidrag har påvisat vissa svagheter. Jävsprotokoll har skrivits vid rådsbeslut och inte vid beredningsorganens sammanträden. Vidare saknas en årlig ekonomisk redovisning för de utgivna forskningsbidragen. Huvudansvaret för förvaltning och redovisning åvilar enligt RRV mottagande universitet/högskola. Det ankommer dock på att ställa krav på återrapportering/uppföljning av pågående och slutförda forskningsprojekt. har antagit en codex ethicus som behandlar olika fall av jävssituationer som kan förekomma i myndighetens verksamhet. Regeringen har uppdragit åt och övriga forskningsråd att utarbeta gemensamma riktlinjer för en bättre ekonomisk uppföljning av rådens bidragsgivning. har tillsammans med övriga forskningsråd lämnat förslag till gemensamma rutiner för ekonomisk uppföljning av medel som av forskningsråden utbetalas till universitet och högskolor. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning 1994/951) Utgift 252 3692) Reservation 88 135 1995/961) Anslag 298 935 Utgiftsprognos 329 020 därav 1996 221 032 1997 Förslag 204 850 1998 Beräknat 209 298 1999 Beräknat 213 870 1) Anslagen Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och Stöd till kollektiv forskning 2) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget finansieras forskningsstöd samt stöd till kollektiv forskning. Av statsfinansiella skäl räknades anslaget ner under innevarande budgetår med , beräknat . Beloppet utgjordes av avgiftsmedel från handelsgödsel och bekämpningsmedel och medlen finansierade särskilda forskningsprogram inom främst miljöområdet. har reserverat medel för att slutföra programmen enligt ingångna avtal och kontrakt samt för att svara för svensk motfinansiering av EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling. Forskningsbidrag ges inom följande områden: organismbiologi, cellbiologi och kemi, ekologi, ekonomi och samhälle, jordbruk, skogsbruk, hortikultur, fisk, livsmedel, rennäring och areell produktion samt långsiktig samhällelig försörjning. Den kollektiva forskningen omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Former för det statliga stödet till den kollektiva forskningen utreds inom Närings- och (dir. 1994:03). -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 204 850 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen behandlar i den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) inriktningen av forskning. I det följande behandlas i korthet ett par av de viktigaste förslagen som medför ekonomiska åtaganden för staten. I propositionen behandlas bl.a. stödet till forskning om det ekologiska lantbruket. I regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150 s. 159-160) behandlades dispositionen av disponibla medel från EG-budgeten finansierade genom kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen. Regeringens förslag är att till stöd för forskning om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion skall, utöver det under förevarande anslag föreslagna beloppet till , sammantaget att fördelas . Fördelningen för är , respektive . Vidare föreslås Stiftelsen erhålla sammantaget för forsknings- och utvecklingsarbete. Regeringen utgår från att stiftelsen genom sina medel medverkar till att jordbruket och trädgårdsnäringen ställs om mot en mer ekologisk hållbar produktion där bl.a. vikt läggs vid att underlätta uppfyllelsen av målsättning att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad . I regeringens proposition (prop. 1995/96:222), Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten m.m., behandlas frågor som avser att förstärka skogsnäringen. I den forskningspolitiska propositionen redovisas regeringens åtgärder för att främja en samordnad skogsindustriell forskning samt vissa förslag beträffande livsmedelsforskning och forskning om landsbygdsutveckling m.m. Regeringen har med anledning av propositionen (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet, anvisat medel till delfinansiering av nio tjänster som forskarassistent för underrepresenterat kön. Under förevarande anslag har beräknats , som avser kostnader för tjänsterna. Behållningen vid utgången av /96 på de tidigare anslagen skall föras över till det nya anslaget. Regeringen föreslår följande kollektivt finansierade program att genomföras . Kollektiva program (tusental kr) 1995/96 1997 Jordbruksteknik 5 550 3 700 Skogsforskning 36 450 24 300 Trädgårdsforskning 16 500 11 000 Växtförädling 10 500 7 000 Summa program 69 000 46 000 har träffat avtal med Stiftelsen och Miljöteknisk Forskning om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det jordbrukstekniska området. Avtalet omfattar för verksamhetens inriktning, medan den ekonomiska delen, med hänsyn till pågående utredning av kollektivforskningsinstituten, endast omfattar . Enligt avtalet medverkar i finansieringen med . Stiftelsen tillskjuter för , varav i form av direkt bidrag. har ansvaret för programmets genomförande. har vidare träffat avtal med om gemensam finansiering av viss skogsforskning. Avtalet omfattar för verksamhetens inriktning medan den ekonomiska delen med hänsyn till pågående utredning omfattar . Enligt avtalet medverkar med . Stiftelsen tillskjuter för . För insatser inom områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer, inkl. verksamheten inom vid i har beräknats . För fortsatt växtförädling av icke kommersiella jordbruks- och trädgårdsgrödor har beräknats . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1994/95 Utgift 8321) 1995/96 Anslag 1 287 Utgiftsprognos 1 287 därav 1996 858 1997 Förslag 882 1998 Beräknat 907 1999 Beräknat 932 1) Beloppen anges i tusental kr Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska forskarkontakter. har belyst aktuella skogs- och jordbruksfrågor vid ordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inom och rapporter från utskott, kommittéer och arbetsgrupper. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 882 tkr | -------------------------------------------------------------------- hemställer om ett anslag på . Regeringen bedömer anslagsbehovet till . De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. -------------------------------------------------------------------- | Skogsnäringen är en av viktigaste näringsgrenar och är | | den största källan för nettoexportinkomster. Skogen som täcker ca| | 2/3 av landarealen är av stor betydelse för rekreation och | | friluftsliv och mycket viktig som livsrum för djur och växter. | | Skogsmarken har också stora kulturvärden. | | Gällande skogspolitik, som trädde i kraft , | | värnar både skogsproduktion och miljö. Denna politik ligger fast| | och skall fullföljas. Gällande skogspolitik som trädde i kraft tar sin utgångspunkt i de skogsprinciper som antogs vid i (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). I dessa principer betonas både utnyttjande och bevarande av skogarna. Den svenska skogspolitiken har därför både ett produktionsmål och ett miljömål som skall vara jämställda och väga lika tungt. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Den svenska strategin för bevarande av biologisk mångfald innebär att produktionsmålet och miljömålet integreras. På merparten av den svenska skogsmarken skall skogen brukas med hänsyn tagen till naturvårdens och kulturmiljöns intressen. Bevarandestrategin innebär också att vissa arealer helt undantas från skogsbruk. är av den produktiva skogsmar- ken skyddad i form av nationalparker, naturreservat, domänreservat etc. Större delen av de skyddade områdena ligger i fjällkedjan ovanför gränsen för svårföryngrad skog. Härtill kommer skyddad mark i form av skogliga impediment insprängda i den produktiva skogsmarken. Det handlar om ca skogsmark som på detta sätt skyddas med stöd av skogsvårdslagstiftningens avverkningsförbud. har i uppdrag att redovisa en utvärdering av skogspolitiska beslut. Utvärderingen skall i vissa delar göras i samarbete med . Genom särskilda regeringsbeslut har vissa delar av utvärderingen tidigarelagts. Det gäller skogsvårdslagstiftningens ransoneringsregler för avverkning, bestämmelserna om återväxtåtgärder samt bevarandet av den biologiska mångfalden. De båda senare delarna skall redovisas och därefter bedömas av Miljövårdsberedningen. Den förstnämnda har redovisats och remissbehandlats men tills vidare, i överensstämmelse med vad de flesta remissinstanserna ansett, inte föranlett någon åtgärd. Regeringen planerar att under återkomma till vad gäller förslag i rapporten för biologisk mångfald och uthålligt skogsbruk. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Lagen (1990:1496) om hur ledamöter i | | skogsvårdsstyrelserna utses upphävs vid utgången av . | | Förslaget föranleder en mindre ändring i 33 § skogsvårdslagen | | (1979:429). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer | | bemyndigas genom en ändring i skogsvårdslagen att meddela före- | | skrifter för att främja, garantera och kontrollera äkthet och | | kvalitet vid framställning och handel med skogsodlingsmaterial. | | | | Regeringens bedömning: Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelser-| | na bör fullföljas. Härigenom skapas utrymme dels för nödvändiga | | besparingar, dels för angelägna insatser inom skogspolitiken. Skälen för regeringens förslag och bedömning: skogspolitiska kommitté, vars förslag låg till grund skogspolitiska beslut, föreslog en fortsättning på den regionalisering av skogsvårdsstyrelserna som påbörjades (SOU 1992:111). Förslaget fick ett övervägande positivt mottagande av remissinstanserna. Frågan om regionindelningen fick emellertid anstå i avvaktan på Regionberedningens då pågående arbete. Regionberedningen har föreslagit att skogsvårdsstyrelserna integreras i länsstyrelserna. De flesta remissinstanser som har yttrat sig i frågan avstyrker förslaget. Det gäller såväl myndigheter som branschorganisationer. har mot bakgrund bl.a. härav föreslagit att regionaliseringen nu fullföljs. Det är angeläget att skogspolitik får ett snabbt och brett genomslag. En förutsättning härför är en effektiv myndighet som kan föra ut och förankra statsmakternas beslut och intentioner hos skogsägarna. Mot den bakgrunden bör bestå som en samlad myndighet med som chefsmyndighet för regionala skogsvårdsstyrelser. Den direkta kontakten mellan skogsägarna och skogsmyndigheten är en förutsättning för att skogspolitiken skall få tillräcklig genomslagskraft. Ekonomiskt utrymme för en lokalt förankrad organisation, en omfördelning av resurser till angelägna insatsområden och nödvändiga besparingar på statsbudgeten kan åstadkommas genom en halvering av antalet regionkanslier såsom har föreslagit. Det är angeläget att vid omorganisationen beaktar de krav som ställs på verksamheten av hänsyn till regionpolitiken i enlighet med 7 § 4 verksförordningen (1995:1322). Efter förslag av kommer regeringen att ge riktlinjer för den nya regionala organisationens struktur. Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelserna kan, utom i två avseenden, genomföras utan beslut av . I lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses finns en inledande bestämmelse om att det skall finnas en skogsvårdsstyrelse i varje län. Motivet för lagstiftningen är närmast det förhållandet att tre av ledamöter och ersättare för dessa väljs av . Denna ordning är en rest av de föreskrifter som fanns innan skogsvårdsstyrelserna förstatligades . Bestämmelserna om hur styrelserna skall utses bör i fortsättningen överensstämma med de principer som normalt gäller för statliga myndigheter. Det är regeringens avsikt att styrelserna även i fortsättningen skall ha en regional förankring men att ledamöterna skall förordnas av regeringen. Mot denna bakgrund bör lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses upphöra att gälla vid utgången av . Vidare bör 33 § skogsvårdslagen (1979:429) ändras vad avser avgränsningen av skogsvårdsstyrelsernas tillsynsansvar till länet. Två lagförslag har mot denna bakgrund utformats i Närings- och . Ytterligare en ändring bör göras i skogsvårdslagen. För att uppfylla de krav som ställs i rådets direktiv /161/EEG av och 75/445 av om yttre kvalitetsnormer och äkthet för skogsodlingsmaterial som saluförs inom gemenskapen behövs en möjlighet för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter för att främja, garantera och kontrollera äkthet och kvalitet vid framställning och handel med skogsodlingsmaterial. I 7 § skogsvårdslagen (1979:429) bör det därför som ett andra stycke införas ett bemyndigande av sådant innehåll. Ändringen bör träda i kraft . Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 401,11) 637,2 644,0 448,0 370,0 344,3 347,8 1) Beloppen anges i miljoner kr 1994/951) Utgift 286 6462) Anslagssparande 28 221 1995/961) Anslag 424 201 Utgiftsprognos 431 000 därav 1996 301 000 1997 Förslag 271 393 1998 Beräknat 265 201 1999 Beräknat 274 650 1) Anslagen och : Myndighetsuppgifter 2) Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras av som är den centrala förvaltnings- myndigheten för skogsvårdsstyrelserna. På anslaget redovisas all verksamhet hos . Det övergripande målet för är att verka för att landets skogar vårdas och brukas på ett hållbart sätt i enlighet med de skogspolitiska målen och det för skogsbruket och myndigheten gällande sektorsansvaret för miljön. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för verksamhet | | som lades fast skogspolitiska beslut bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 271 393 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 340 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Myndighetsverksamheten och uppdragsverksamheten bör i fortsättningen redovisas på ett ramanslag benämnt . Eventuellt anslagssparande eller kredit på det äldre myndighetsanslaget bör föras över till det nya anslaget. Mot bakgrund bl.a. av den förändrade organisation som redovisas i det föregående beräknas en årlig besparing på uppnås. De engångsvisa kostnader som är förknippade med organisationsförändringarna kommer att närmare beräknas av . finansieras med medel som disponeras av regeringen inom Närings- och ram. Resterande kostnader får täckas med ackumulerat överskott i uppdragsverksamhet. Regeringen anser att årsredovisning för /95 uppfyller de krav som ställs. RRV har inte haft något att erinra mot Skogs- styrelsens årsredovisning. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till den nämnda besparingen. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas anslagsnivån preliminärt till lägre belopp i reala termer. bör det anvisas ett ramanslag på . Bidrag till skogsvård m.m. 1994/951) Utgift 39 8092) 1995/961) Anslag 60 000 Utgiftsprognos 37 000 därav 1996 18 000 1997 Förslag 10 000 1998 Beräknat 6 000 1999 Beräknat - 1) Anslaget Bidrag till skogsvård m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget som disponeras av täcks kostnaderna för bidrag till skogsvård m.m. som har beviljats före enligt förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket och ädellövskogsförordningen (1984:120) samt kostnaderna för avsyning före utbetalning av de beslutade bidragen. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Reservationsanslag 10 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- bör det anvisas ett reservationsanslag på . Enligt prognosen för bör anvisas. Därefter bör alla beslut som fattats före vara infriade och anslaget behöver inte föras upp mer. Täckande av förluster till följd av statliga kreditgarantier för lån till byggande av skogsvägar 1997 Nytt anslag (förslag) 1 0001) 1998 Beräknat - 1999 Beräknat - 1) Beloppen anges i tusental kr -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Reservationsanslag 1 000 tkr | | | | Övrigt | | Anslaget som är ett nytt reservationsanslag ersätter det | | tidigare förslagsanslaget Stöd till byggande av skogsvägar. Det nya anslaget som skall disponeras av skall täcka eventuella förluster till följd av statliga kreditgarantier för sådana lån till byggande av skogsvägar som avses i förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket (omtryckt 1988:1000). bör ett reservationsanslag på anvisas. 1994/951) Utgift 81 6322) Reservation 63 696 1995/961) Anslag 147 000 Utgiftsprognos 173 000 därav 1996 126 000 1997 Förslag 80 200 1998 Beräknat 65 700 1999 Beräknat 65 700 1) Reservationsanslaget Insatser för skogsbruket 2) Beloppen anges i tusental kr Anslaget som disponeras av täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket samt för statsbidrag enligt ädellövskogsförordningen (1984:120) avseende beslut som har fattats - . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 80 200 tkr | | | | Övrigt | | Anslagsformen ändras från reservationsanslag till ramanslag.