prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Inom verksamhetsområde, vilket ingår i utgiftsområde 4. Rättsväsendet, bedrivs forskning och utvecklingsarbete på det kriminalveten- skapliga området framför allt vid () och forskningsenhet. utför viss kriminalteknisk forskning. Ur Brottsofferfonden lämnas bidrag för forskning rörande brottsoffer. Forskning som har betydelse för verksamhetsområde finns även vid universitet och högskolor. Enligt vad myndigheterna har uppgivit avsätts under /96 (12 månader) i storleksordningen för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. 4.1 Organisationen av forskningen BRÅ inrättades med uppgift att samordna samhällets och enskildas insat- ser mot brott. Rådet skulle bl.a. följa och utvärdera forskning samt sprida forskningsresultat inom sitt område. Redan från början har det också bedrivits forskning vid BRÅ. BRÅ är ett kvalificerat expertorgan i kriminalpolitiska frågor under regeringen med uppgift att främja brottsförebyggande insatser genom att arbeta med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. Tyngdpunkten i forskningsverksamheten har förskjutits mot tillämpad forskning, utvärderingar, statistiska översikter och analyser. har BRÅ förstärkt sin forskningskompetens så att verksamheten blivit mer tvärvetenskaplig och spänner över flera områden. Exempel på områden som BRÅ arbetar med är brottslighetens nivå, struktur och utveckling, teorier och praktik inom brottsprevention från tidiga åtgärder till lokalt brotts- förebyggande arbete, rasistiskt våld och motvåld, ekobrottslighet och samhällets reaktioner på brott. Regeringen har presenterat ett nationellt brottsförebyggande program. För att genomföra intentionerna i programmet skall BRÅ:s verksamhet till stöd för lokalt brottsförebyggande arbete lyftas fram och utvecklas ytterligare. BRÅ skall bl.a. bistå med information om brottsförebyggande arbete och i samarbete med landets universitet och högskolor verka för att behovet av kvalificerad utbildning på lokal nivå tillgodoses. Det finns också ett stort behov av att BRÅ biträder med uppföljningar och utvärderingar av olika brottsförebyggande projekt. I det arbete med att se över rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet som nämns nedan i avsnitt 4.3 ingår även att ta ställning till vilka förändringar som krävs för att BRÅ skall kunna öka sina insatser på det brottsförebyggande området i enlighet med programmet. Dessa förändringar beräknas kunna genomföras . En särskild kommitté verkar t.o.m. för att genomföra intentionerna i det nationella brotts- förebyggande programmet. finns en särskild forskningsenhet inom , lokaliserad till . Verksamheten vid enheten har i allt större utsträckning fokuserats på frågor om polisens effektivitet, särskilt när det gäller polisens roll i, och effekter av, det brottsförebyggande arbetet. Forskningsenheten har utökats med ytterligare forskare, vilket möjliggjort en ökad forskning om det problemorienterade arbetssättet och lokalt brottsförebyggande arbete. I () uppgifter ingår att bedriva kriminalteknisk forskning samt att samla, bearbeta och publicera information om sådan forskning. Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid SKL syftar främst till att förbättra laboratoriets metoder så att man kan genomföra sina undersökningar snabbare och billigare och för att man skall kunna uppnå ett högre bevisvärde beträffande undersökningsresultaten. Bland annat har nya metoder införts inom DNA-området med mycket goda resultat. SKL stöder även forensisk forskning utanför polisväsendet. Ur Brottsofferfonden lämnas bidrag bl.a. för att stödja forskning rörande brottsofferfrågor. Frågor om bidrag från Brottsofferfonden prövas av ett av regeringen utsett särskilt råd vid . Brottsoffer- myndigheten skall se till att resultaten av den forskning och utveckling som bedrivs med medel som lämnats från fonden offentliggörs. arbetar tillsammans med olika forskningsråd för att initiera ytterligare forskning om brottsoffer. 4.1.4 Universitet och högskolor och högskolor bedrivs forskning som är av betydelse för ansvarsområde, t.ex. forskningen vid den kriminologiska institutionen vid och det kriminalvetenskapliga nätverket vid . Vid de juridiska fakulteterna bedrivs forskning inom hela det rättsvetenskapliga området. I enlighet med vad som anfördes i den senaste forskningspropositionen (prop. 1992/93:170) har en förstärkning av den kriminalveten- skapliga forskningen vid universitet och högskolor möjliggjorts. Bland annat har () fått medel för att stödja sådan forskning. 4.2 Prioriterade forskningsområden inom rättsväsendet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Forskning om brottsförebyggande | | verksamhet, brottsoffer och ekobrottslighet bör prioriteras. Skälen för regeringens bedömning: Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet i samhället. Brottsligheten skall förebyggas och bekämpas genom en human och rationell kriminalpolitik grundad på kunskap om brottsligheten och med utnyttjande av moderna och effektiva metoder. Regeringen har slagit fast att kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras och att brottsoffrens ställning skall stärkas. Rättsväsendets verksamhet skall hålla hög kvalitet och bli mer kostnadseffektiv. Forskningen bidrar med viktigt kunskapsunderlag för kriminalpolitiken. Forskningsverksamheten inom rättsväsendet bör därför prioritera samma områden som prioriteras inom kriminalpolitiken i stort. Nedan angivna forskningsområden bör enligt regeringens mening därför särskilt prioriteras. Vid sidan om dessa finns det ett fortsatt stort behov av forskning som kan ge underlag för ett bättre resursutnyttjande inom rättsväsendet och för ett effektivare reaktions- system. 4.2.1 Forskning om brottsförebyggande verksamhet En utgångspunkt för det nationella brottsförebyggande program som regeringen har presenterat är att brottsligheten måste mötas med nya angreppssätt. För att bryta trenden med ökad brottslighet och lägre andel uppklarade brott krävs bl.a. ett omfattande och långsiktigt brottsförebyggande arbete. I det nationella programmet framhåller regeringen att kriminalpolitiken måste grundas på kunskap och realism. Det är viktigt att ta reda på hur verkligheten ser ut och hur olika metoder att förebygga och beivra brott fungerar. Att det behövs mer kunskap får dock inte utgöra hinder mot omedelbara åtgärder. Genom att tillämpa den kunskap som redan finns kan ytterligare kunskaper vinnas. Av stor betydelse är därför att de åtgärder som vidtas blir föremål för utvärderingar. skall det enligt programmet ske en fortsatt satsning på forsknings- och utvecklingsprojekt rörande olika former av brottsförebyggande åtgärder, både centralt och lokalt. Brottsförebyggande åtgärder kan delas in i två huvudgrupper, sociala och situationella. De sociala åtgärderna, som syftar till att minska benägenheten att begå brott, är ofta långsiktiga och ligger till stora delar utanför rättsväsendet. De situationella åtgärderna, dvs. åtgärder som syftar till att reducera tillfällen till brott, är av stor vikt för det brottsförebyggande arbetet, särskilt på lokal nivå. Forsknings- och utvecklingsprojekt rörande brottsförebyggande åtgärder med sikte på skilda kriminalpolitiska problem såsom att förebygga tillfällighets- brottsligheten, att minska nyrekryteringen till kriminella livsstilar och att minska brottsaktiviteten hos de ständigt återfallande brottslingarna bidrar med viktig kunskap. Den forskning rörande brottsförebyggande verksamhet som regeringen har pekat på i det nationella brottsförebyggande programmet bör således ha hög prioritet. 4.2.2 Forskning om brottsoffer Insatser för brottsoffer har varit en prioriterad fråga, inte bara på det kriminalpolitiska området utan i samhället i stort. En särskild utredare har tillsatts för att utvärdera de åtgärder som har gjorts på brottsofferområdet Forskningen om brottsoffer är dock fortfarande ett eftersatt område. Att det bedrivs sådan forskning är emellertid av stor betydelse, bl.a. för att man skall kunna utveckla insatserna för brottsoffer. Regeringen anser därför att forskning rörande brottsoffer är mycket angelägen. Sådan forskning kan bedrivas inom en rad olika områden, såsom kriminologi, sociologi, juridik, medicin och psykologi. Exempel på områden som det finns skäl att uppmärksamma är varför vissa grupper är särskilt utsatta för brott, upprepad viktimisering, samt brottsoffrens ställning inom rättsväsendet. 4.2.3 Forskning om ekonomisk brottslighet I regeringens strategi för samlade åtgärder mot ekobrottsligheten (skr. 1994/95:117, bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412), som antogs av regeringen , framhålls att det är en prioriterad fråga att få till stånd en ökning av forskningen om ekonomisk brottslighet. I strategin understryks att det för framtiden behövs ett betydligt bättre underlag än som finns tillgängligt för att samhället fortlöpande skall kunna följa utvecklingen av den ekonomiska brottsligheten och efter hand sätta in lämpliga och effektiva motåtgärder. Det finns ett stort behov av ökade kunskaper, såväl hos statsmakter och myndigheter som hos näringsliv, organisationer och allmänhet. Det är väsentligt att behovet av forskning inom ekobrottsområdet tillgodoses. Det behövs problemorienterad forskning som kan bidra till det underlag som statsmakterna, myndigheterna och näringslivet behöver för att kunna vidta lämpliga och effektiva åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I detta ligger också att forskningen skall kunna ha en roll vid utvärdering av insatser som görs mot ekobrottsligheten. En särskild utredare har på regeringens uppdrag utrett behovet av forskning om ekonomisk brottslighet. Utredaren har redovisat sitt arbete i betänkandet Ekobrottsforskning (SOU 1996:84). I betänkandet framhålls att forskningen om ekonomisk brottslighet är ett försummat forskningsområde. Kunskaperna är bristfälliga när det gäller sådant som ekobrottslighetens omfattning, struktur, orsaker och effekter. Som en bakgrund till att ekobrottsforskningen blivit eftersatt anger utredaren bl.a. att ämnet förutsätter tvärvetenskaplig forskning och saknar en naturlig institutionell hemvist. En ytterligare svårighet är att det empiriska underlaget för ekobrottsforskningen av naturliga skäl i många fall är svåråtkomligt. Regeringen anser liksom utredaren att det är viktigt att vidta åtgärder för att långsiktigt tillgodose samhällets behov av ökad forskning om den ekonomiska brottsligheten. Frågan bör behandlas i samband med att regeringen tar ställning till hur rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet i övrigt bör vara organiserad . Betänkandet ingår därför i underlaget för den översyn av rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet som nämns nedan i avsnitt 4.3. 4.3 Översyn av den framtida organisationen av forskningen inom rättsväsendet -------------------------------------------------------------------- | - För att de samlade resurserna skall kunna utnyttjas på ett | | effektivare sätt pågår en översyn inom om | | hur rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet bör vara| | organiserad . Mycket av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs som underlag för statsmakternas långsiktiga beslut på det kriminalpolitiska området bedrivs inom rättsväsendet. Vid sidan av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor, finns det alltså ett stort behov av en forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Resurserna för denna forsknings- och utvecklingsverksamhet är emellertid splittrade. Inom har därför påbörjats ett arbete för att överväga hur de samlade resurserna för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rätts- väsendet skall utnyttjas . I arbetet ingår bl.a. att bedöma om en sammanläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs inom rättsväsendet, främst den vid BRÅ och forskningsenhet, skulle kunna ge forskningsmässiga fördelar och leda till ett effektivare resurs- utnyttjande. Översynen skall utmynna i ett förslag till hur forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet bör vara organiserad . I verksamhetsområde ingår utrikes-och säkerhets-politisk forskning, forskning om de ekonomiska förhållandena i , u- landsforskning och migrationspolitisk forskning. Långsiktig forskning på det utrikes- och säkerhetspolitiska området stöds genom anslag till internationella fredsforskningsinstitut () och (). Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet stöds via ().Stiftelsen erhåller bidrag för att genom forskning främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i och OSS-området. Den biståndsmotiverade forskningen uppgår /96 till ca och finansieras över biståndsbudgeten. Forskningen inom det migrationspolitiska området finansieras huvudsakligen genom (), som är en myndighet under . I nedanstående tabell framgår de anslag för forskning som finns inom verksamhetsområde samt vilka utgiftsområden de hör till. tkr Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 95/96 97 98 99 internationella fredsforskningsinstitut ()32 36020 571 20 634 21 314 Forskning till stöd för ned- rustning och internationell säkerhet genom FOA 18 711 12 235 12 129 12 472 15 5791 10 1121 10 1561 10 4911 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säker- hetspolitisk betydelse 5 248 3 597 3 643 3 727 Stiftelsen 5 118 4 636 4 733 4 823 Summa 77 016 51 151 51 295 52 827 1 Varav ca hälften avser forskning. Anvisat Förslag Beräknat Beräknat tkr 95/96 97 98 99 U-landsforskning genom Sida 600 000 395 000 400 000 Nordiska afrikainstitutet12 683 11 481 Summa 612 683 406 481 5.2 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Den utrikes- och säkerhetspolitiskt | | motiverade forskningen fyller en viktig funktion såväl för att ge| | underlag för ställningstaganden i internationella förhandlingar | | om nedrustning och rustningskontroll som för att öka kunskapen | | om och stimulera intresset för utrikes- och säkerhetspolitiska | | frågor. Den bör få fortsatt stöd. Programmet vid Utrikespolitiska| | särskild utrikes- och | | säkerhetspolitisk betydelse bör förlängas. Den utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverade forskningen har två syften. Vid bedrivs forskning med inriktning på ämnesområden som är föremål för internationella förhandlingar om nedrustning och rustningskontroll. Det statliga stödet utgör även den finansiella basen för internationella fredsforskningsinstitut () och . Forskningen vid dessa institut har till syfte att hos fackmän och allmänhet, såväl på det nationella som det internationella planet, öka kunskapen och intresset för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. bedriver forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse för fred och säkerhet. Forskningen var tidigare inriktad på mass-förstörelsevapen, vapenhandel och militärutgifter men har sedan det upphörande fått en bredare inriktning. Genom en omfattande informationsverksamhet sprids SIPRI:s forskningsresultat världen över. Utrikespolitiska Institutets forskning hör nära samman med institutets informationsverksamhet. Ett separat program för forskning av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse inrättades och har förlängts till utgången av innevarande år. Programmet, som koncentrerats på frågor som rör och , finansieras från ett separat anslag och faller således utanför det allmänna anslaget för stöd åt in- stitutet. Programmet har utvärderats av professor vid , som fann att kvaliteten på forskningsprojekten varit hög och att en betydande yngre kompetens i ämnet byggts upp i landet som en följd av forskningsprogrammet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen fäster stor vikt vid de internationella förhandlingarna om nedrustnings- och rustningskontroll. Det vetenskapliga underlag som utgör resultatet av forskning vid är av betydelse för ett aktivt svenskt deltagande i förhandlingsarbetet. Det är angeläget att öka kunskapen om betingelserna för fredliga lösningar av konflikter och för en stabil fred. Resultatet av SIPRI:s forskning fyller en viktig funktion och institutet har ett mycket gott internationellt renommé. Forskningen vid utgör en väsentlig del av institutets verksamhet. Med hänsyn till Europafrågornas allt större vikt och resultatet av granskningen av institutets forskning av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse föreligger det goda skäl att fortsätta detta forskningsprogram. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bedriver | | forskning och utredningssamarbete av hög kvalitet och har gott | | internationellt anseende. Regeringen vill hjälpa institutet i | | dess målsättning att befästa sin ställning som det internationellt| | ledande forskningsinstitutet vad avser den ekonomiska | | omdaningsprocessen i . | | Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det | | statliga bidraget till bör öka med 2 | | . Stiftelsen bedriver avancerad forskning kring den ekonomiska utvecklingen i . Forskningsresultaten förmedlas till statliga myndigheter och näringsliv och bidrar till att täcka de kunskapsbehov som finns i ämnet. Analyserna har med tiden blivit alltmer komplexa, vilket ökat belastningen på . Skälen för regeringens bedömning: Östekonomiska Institutets fokus ligger på det av riksdag och regering prioriterade närområdet, det vill säga , , , och nordvästra . Det finns stort behov av kvalificerad analys i . För att kunna attrahera forskare av god internationell standard behöver institutet förstärkas. I samband med regeringens uttalade mål om att intensifiera samarbetet i föreslår regeringen i budgetpropositionen under utgiftsområde 5, verksamhetsområde Övriga utrikespolitiska frågor, att bidraget till stiftelsen ökar med till . Medel för forskningssamarbete med har anvisats av till , Kungl. samt till universitet och vissa högskolor. Samarbetet börjar nu utvecklas och fördjupas vid universitet och högskolor. En utvärdering av samarbetet kommer att göras. I sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) har regeringen föreslagit att en fond omfattande inrättas för att stärka samarbetet och utvecklingen i . Ömsesidigt kunskaps-utbyte hör här till de områden som särskilt uppmärksammas. Forskningssamarbete genom (Sida) -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det svenska forskningssamarbetet med u- | | länder är genom sin omfattning och långsiktighet unikt i ett | | europeiskt perspektiv. Genom den verksamhet SAREC bedrev har | | gjort mycket värdefulla insatser som det | | svenska forskarsamhället stimulerats att delta i u- | | landsrelevant forskning. Sida bör vidareutveckla detta | | forskningssamarbete i enlighet med de grundläggande principer | | SAREC etablerade. Genom sammanslagningen av de förutvarande biståndsmyndigheterna övertog Sida det forskningssamarbete som Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) tidigare hade ansvar för. De övergripande målen för forskningssamarbetet är att stärka u- ländernas forskningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning. Från delposten finansieras stöd till forskningssamarbete med och mellan u- länder, stöd till internationella forskningsprogram och forskningsprojekt med inriktning på och u-landsrelaterade problem, samt stöd till u- landsforskning i . Sammanläggningen av de förutvarande biståndsmyndigheterna innebär förändrade förutsättningar för forskningsbiståndet. De ökade möjligheterna till samverkan med andra biståndsformer måste förenas med forsknings- biståndets särskilda mål, vetenskaplig kvalitet och bibehållen lång-siktighet. Den mest omedelbara förändringen är de nya förutsättningarna för bi- lateralt forskningssamarbete. Detta samplaneras nu med övrigt bistånd inom ramen för landstrategier. Därigenom ges större utrymme för samlade satsningar på högre utbildning och forskning i samarbetsländerna, upp- följning av forskningsresultat och integration av forskning i annat utvecklingssamarbete. Forskningbiståndets inriktning kommer också att påverkas av de handlingsprogram avseende fattigdom, hållbar ut- veckling, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet i biståndet, vilka Sida fått regeringens uppdrag att utarbeta. Medel för verksamheten tilldelas över tredje huvudtitelns anslag C 2. Utvecklingssamarbete genom Sida. för forskningssamarbete uppgår för det förlängda /96 till . Stödet till u- landsforskning i utgör av delposten, för /. Ca 130 svenska universitets- och forskningsinstitutioner är därutöver engagerade inom ramen för det bilaterala forskningssamarbetet. Sida stöder, utöver delposten forskningssamarbete, även forskning och forskningsrelaterad verksamhet i anslutning till och som komplement till det bilaterala utvecklingssamarbetet. Sida medverkar i och finansierar dessutom en betydande metodutvecklings- och försöksverksamhet. Genom ställningstagande till regeringens proposition 1995/96:153 är jämställdhet mellan kvinnor och män ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete inklusive forsknings-biståndet. Detta innebär att jämställdhet skall främjas även i forsknings-samarbetet. Skälen för regeringens bedömning: Forskningssamarbetet spelar en strategisk roll för uppbyggnaden av kunskaper och mänskligt kapital i . Sida är även i forskningssammanhang i första hand en myndighet med uppgifter inom det biståndspolitiska området. Sida har likväl genom avdelningen för forskningssamarbete även en viktig uppgift vad gäller finansiering av u- landsforskning i . De särskilda resurser som tilldelas Sida för stöd till u-landsforskning i syftar i första hand till att utveckla och upprätthålla en svensk resursbas för utvecklingssamarbetet, såväl det bilaterala som det som sker genom de internationella biståndsprogrammen. Sidas stöd till svensk u-landsforskning bidrar även till att åstadkomma ett aktivt deltagande från svenska forskares sida i EU:s program för forskningssamarbete inom detta område. beslutade tidigare om fördelning av medel till svensk u- landsforskning. Denna uppgift har övertagits av Sidas forsknings- nämnd. Sida har enligt regeringens mening även fortsättningsvis en viktig uppgift i egenskap av forskningsråd för svensk u-landsinriktad forskning. Huvudansvaret för att bibehålla och utveckla kunnande och forskning vad gäller och u- landsrelaterade frågor åvilar främst universiteten och högskolorna. Även forskningsråden och andra forskningsstödjande organ kan givetvis stödja kunskapsutveckling inom området. Regeringen har noterat att Sida fortsätter det inom SAREC utvecklade systemet med regelbundna utvärderingar av finansierade forsknings- projekt samt att internationell expertis därvid regelmässigt anlitas. Detta system ligger väl i linje med vad som anförs i avsnitt 3.6 om kvalitet och relevans i forskningen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör ytterligare| | befästa sin ställning som samordnare och katalysator för den | | nordiska forskningen om . Den nordiska samsynen på och | | den gemensamma finansieringen av institutets forskningsprogram | | är av grundläggande betydelse. Institutet bör utveckla en ökad | | långsiktighet vad gäller de nordiska ländernas gemensamma | | finansiering. En viss del av verksamheten skall även framgent | | vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag, bl.a. från | | nordiska biståndsmyndigheter. tillkom på initiativ av och har enligt sin instruktion (SFS 1995:1352) till uppgift "att inom - främja och driva vetenskaplig forskning om - främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanskaforskare, - utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier omAfrika, - informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden." Verksamheten vid har intensifierats . De utåtriktade aktiviteterna har breddats och institutets inter-nationella status har höjts.