prop · GK031D6 · 1997-01-01 00:00:00 — Inom Överstyrelsen pågår ett arbete med att ta fram en samlad redovisning för hela det civila försvaret. Arbetet med att öka förmågan att göra effekt- och resultatbedömningar av genomföra åtgärder inom det civila försvaret pågår. Insatserna för detta arbete har påverkats av externa krav på medverkan i utredningar avseende pliktfrågor och ellagstiftning. Förutsättningar för ett vidare internationellt samarbete har skapats. Personalförsörjningsfrågorna har fått avsevärt större utrymme i Överstyrelsens verksamhet än . Detta är en konsekvens av den roll Överstyrelsen tilldelats enligt förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Förmågan till ledning har förbättrats genom utbyggnad av ledningsplatser enligt en långsiktig plan. Kunskapen om och utnyttjandet av de regionala mål- och riskanalyserna har ökat. har ytterligare myndigheter fått signalskyddsmateriel. Det långsiktiga målet att alla funktions- och samverkansmyndigheter skall ha erforderlig signalskyddsutrustning beräknas nås inom uppsatta tidsramar. Statsbidrag har utbetalats till kommunerna för deras planläggning och till länsstyrelserna för genomförda övnings- och utbildningsinsatser riktade till kommunerna. anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är rättvisande. Civilbefälhavarnas årsredovisningar visar att målen för verksamheten i stort har uppnåtts. Enligt civilbefälhavarnas delårsrapporter fortskrider verksamheten enligt verksamhetsplan. I rapporterna har civilbefälhavarna enligt uppdrag i regleringsbrev redovisat åtgärder till följd av beslut om besparingskrav. Redovisning har skett på ett tillfredsställande sätt. Årsredovisningarna visar att redovisningen av genomförd verksamhet har förbättrats. Bland annat har det skett en förbättring av myndigheternas förmåga att beskriva effekter av verksamheten. Resultaten visar att målen har uppnåtts. Beträffande den ekonomiska redovisningen finns ingen erinran från . Överstyrelsen bör dock fortsättningsvis förtydliga kommentarerna, så att en tydlig koppling till uppställda mål kan ges. Detta gäller även kommentarer till prestationernas utveckling. Överstyrelsen bör fortsatt aktivt arbeta med att utveckla metoder för kvalitetsmätning. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för civilbefälhavarna, men påtalar vissa brister bl.a. i den ekonomiska redovisningen och anser att civilbefälhavarna bör förbättra sina ekonomiadministrativa rutiner. Regeringen instämmer i bedömning. Erforderliga medel bör avsättas för samordning, utveckling och andra aktiviteter som är gemensamma för hela det civila försvaret. Dessa medel avser gemensamma angelägenheter för hela det civila försvarets utveckling och genomförande av den operativa planeringen och kommer således alla funktioner/verksamheter tillgodo. Behovet att utveckla planering och samordning för att öka effektiviteten och förmågan inom hela det civila försvaret har behandlats i Det civila försvarets programplan 1997-2001. Forskning och omvärldsanalys, och även samordning med det militära försvarets underrättelseinhämtning och analys, bör utvecklas för att öka handlingsfriheten och anpassningsförmågan . Kunskap och utveckling på det säkerhetspolitiska området är väsentlig för hela det civila försvarets förmåga. Uppföljning och utvärdering är också viktiga instrument för att öka effektiviteten och för att utveckla samordning t.ex. inom den operativa planeringen och i programplaneringen för det civila försvaret. Vissa resurser bör också avsättas för att kunna utveckla det civila försvarets uppgift på det internationella området. Övningsverksamheten behöver utvecklas och få en ny inriktning. Resurser avsätts för att utveckla och anpassa kompetensen till de behov som finns enligt de nya planeringsförutsättningarna, och krigsorganisationen ses över mot bakgrund av vad som tidigare redovisats i prop. 1996/97:4, kapitel 10 Ledning. Tekniska ledningssystem och beslutsstöd kompletterar de investeringar som genomförs inom funktionen Telekommunikationer. Stödet anpassas till den nya ledningssituation som följer av Försvarsmaktens planering. Förändringar i Försvarsmaktens ledningsorganisation medför ett behov av omgående översyn av det civila försvarets ledningssystem och beslutsstöd. Försvarsmaktens resurser kan inte utnyttjas i samma usträckning som . Investeringarna måste genomföras samordnat med Försvarsmaktens investeringar. Civilbefälhavaren är i krig den högsta civila totalförsvarsmyndigheten inom ett civilområde. I fred skall civilbefälhavaren bl.a. verka för att totalförsvaret inom civilområdet planläggs för förhållanden i krig och vid krigsfara. Den del av det civila försvarets resurser som civilbefälhavarna utgör bör kunna utnyttjas även vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Anslagskonstruktionen förändras så att de fem tidigare anslagen C 1. - C 5. i fortsättningen blir anslagsposter under ett ramanslag B 1. Funktionen Civil ledning. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att medel överförts till samt att anslaget minskats med hänsyn till möjlig rationalisering. 9.2 Anslag B 2. Funktionen Försörjning med industri- varor 1994/95 Utgift 61 774 1) Anslagssparande 3) 226 663 1995/96 Anslag 105 576 2) Utgiftsprognos 86 000 därav 1996 53 500 1997 Förslag 15 406 1998 Beräknat 53 713 1999 Beräknat 55 151 1) Beloppen anges i tusental kr. För jämförelse med inkluderas inte anslaget Kapitalkostnader i utgifts- och anslagsbelopp. 2) tidigare . Överstyrelsen: Försörjning med industrivaror och . Överstyrelsen: Industriella åtgärder 3) inkl. reservationer -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall under | | verka för att det övergripande målet för funktionen (prop. | | 1996/97:4) kan uppnås . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 15 406 tkr | -------------------------------------------------------------------- Årsredovisningen från innehåller en resultatredovisning för verksamheten fördelad på verksamhetsgrenar. Resultaten visar att målen har uppnåtts inom tilldelade resurser. Kunskaper om strukturutveck0ling, produktions- och förbrukningsförhållanden m.m. inom försörjningsviktiga områden har förbättrats. Vid utgången av budgetåret var ingen försörjningsanalys, som låg till grund för beredskapsåtgärder, äldre än . Samtliga löpande lagrings- och omsättningsavtal var vid utgången av budgetåret aktuella i förhållande till försörjningsläget liksom alla nya beredskaps- och FoU-avtal. Samtliga ingångna avtal har följts upp. har K-företagsplaner reviderats, inaktuella planer sorterats bort och nya upprättats. Statens beredskapslager har anpassats enligt försvarsbeslut och tillgängliga behovsunderlag. Ändå återstår viss anpassning. Anledningen till detta är att behovsunderlag saknas från Försvarsmakten och funktionsansvariga myndigheter. anför i sin revisionsberättelse att årsredovisningen är rättvisande. Årsredovisningen från innehåller en resultatredovisning där verksamhetsgrenar, prestationer och kostnader redovisas på ett överskådligt sätt. Emellertid kan redovisningen förbättras ytterligare. Resultaten visar att målen enligt regleringsbrevet har uppnåtts med undantag för omstruktureringstakten vad gäller beredskapslagret. Planeringen inom funktionen förutsätter en fortsatt utförsäljning av icke strategiska varor i lager . Åtgärder för att utveckla förmågan att i ett tidigt skede identifiera störningar måste utvecklas liksom förmågan att snabbt anpassa åtgärder till utvecklingen. Ytterligare analys av totalförsvarets behov och en realiserbarhetsprövning av genomförd planering skall genomföras i anslutning till en kommande operativ planering och skall föreligga färdigt inför kontrollstationen . De åtgärder som Överstyrelsen vidtar för att göra det möjligt för Försvarsmakten att höja krigsdugligheten sker genom att Försvarsmakten ställer uppdrag till Överstyrelsen och sålunda belastar dessa kostnader anslaget A 1. Anslagskonstruktionen ändras så att nuvarande anslagen . och . omvandlas till ett nytt anslag B 2. Nuvarande anslagen . och F 4. föreslås utgå. Minskade resurser tilldelas funktionen. Omstruktureringen av beredskapslagren skall fortsätta. Vid beräkning av anslaget har förutsatts att inkomster till följd av utförsäljning av lager samt anslagssparande från föregående budgetår skall finansiera den verksamhetsnivå som anges i anslagsframställningen. Inriktningen och verksamhetsnivån under kommande budgetår bör i stort följa det förslag som Överstyrelsen lämnat i programplanen för det civila försvaret. 9.3 Anslag B 3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst 1994/95 Utgift 1 106 874 1) Anslagsparande 96 129 1995/96 Anvisat1 666 304 2) Utgiftsprognos 1 622 600 därav 1996 1 113 325 1997 Förslag 1 141 578 1998 Beräknat 1 208 839 1999 Beräknat 1 277 183 1) Beloppen anges i tusental kr. 2) anslagen D 1 Befolkningsskydd och räddningstjänst, D 2. För de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningverksamhet (se avsnitt 11.8 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret) bedöms ett belopp om bli avdelade, varav för . Medel har under anslaget beräknats för bidrag till verksamhet med . är funktionsansvarig myndighet. är central förvaltningsmyndighet för räddningstjänst och olycks- och skadeförebyggande åtgärder enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), för landtransporter av farligt gods, för anordnande av skyddsrum, skyddade utrymmen och ledningsplatser. Myndigheten har vidare att samordna planläggningen på regional nivå för sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning. kommer det förebyggande arbetet, tillsyn, uppföljning och utvärdering, effektiv och säker varning och information till befolkningen samt medverkan i internationellt arbete att prioriteras. Regeringen kommer att göra en översyn av mål och medel för vilket inkluderar utbildningsverksamheten och andra verksamheter som avser . Syftet är att rationalisera och samordna verksamheten för att uppnå högre kostnadseffektivitet. Vidare har regeringen för avsikt att utreda fördelningen mellan civila planeringsramen och fredsräddningstjänsten. Den integration av åtgärder för fred och krig som genomförts inom ansvarsområden ligger i linje med beslut om det civila försvarets inriktning. Detta gäller speciellt den helhetssyn på beredskapen mot hot och risker i fred och krig som fullföljs inom den kommunala räddningstjänsten. För fredsräddningstjänsten gäller att verksamheten skall inriktas mot - att samhällets räddningstjänst skall tillförsäkra allmänheten en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till den lokala riskbilden i alla delar av landet, - att verksamheter som innebär särskilda risker skall ha en god säkerhetsnivå, vilket bl.a. skall uppnås genom en effektiv riskhantering, - att den enskilda människan skall stimuleras att själv kunna vidta åtgärder för att förebygga olyckor och begränsa skadorna av en olycka. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | skall verka för att målet för funktionen | | (prop. 1996/97:4) Befolkningsskydd och räddningstjänst kan uppnås| | . | | | | skall verka för att förebygga olyckor och | | begränsa skador vid olyckor genom bl.a. information, | | utbildning, övning, uppföljning och tillsyn. Detta skall uppnås| | genom att samhällets räddningstjänst i alla delar av landet skall| | tillförsäkra allmänheten en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till| | den lokala riskbilden. Verksamheter som innebär särskilda | | risker skall ha en god säkerhetsnivå, vilket bl.a. skall uppnås | | genom en effektiv riskhantering. Den enskilda människan skall | | stimuleras att själv kunna vidta åtgärder för att förebygga olyckor| | och begränsa skadorna av en olycka. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 1 141 578 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 161 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Inom verksamhetsgrenen Befolkningsskydd i krig har 488 skyddsrum med totalt ca 43 000 skyddsrumsplatser tillkommit. Inom verksamhetsgrenen Samhällets räddningstjänst har under budgetåret informerat 153 000 personer som före var inskrivna i civilförsvaret eller verksskyddet, om de förändringar som inträffat i och med den statliga civilförsvarsorganisationens avveckling. har bedrivit ett intensivt arbete för att förbereda länsstyrelserna för de nya förutsättningarna som gäller för planeringen av räddningstjänsten under höjd beredskap. genomfördes även nio försökskurser för pliktpersonal för att pröva utformningen av den räddningsmannautbildning för långtidsutbildad totalförsvarspliktig personal som bedrivs . Under /95 har 1 600 personer genomgått yrkesutbildning för räddningstjänst eller sotningsverksamhet vid Statens räddningsverks skolor. Fr.o.m har den statliga civilförsvarsorganisationen ansvaret för räddningstjänsten under höjd beredskap överförts till kommunerna. räddningstjänst under höjd beredskap har överförts till sammanlagt 197 kommuner. har bedrivit en metodutveckling för riskanalyser samt en granskningsverksamhet för kommunernas riskinventeringar. Vidare har bedrivits en försöksverksamhet i två län med en gemensam statistikförsörjning för räddningstjänsten. Rådet för räddningstjänst har, under budgetåret, behandlat såväl det faktiska förloppet som erfarenheterna av själva räddningsinsatsen med anledning av Estoniakatastrofen. Dessutom har Rådet diskuterat varning till allmänheten, flygräddningsinsatser och räddningsinsatser i samband med en brand i . Under budgetåret har observatörer i samband med översvämningar av sänts till , och , i samband med en jordbävning till och till efter bombattentatet i . Vidare har beredskapen för internationella hjälpinsatser förstärkts. Katastrof- och räddningsinsatser har genomförts i , och f.d. . har genom en ändring i sin instruktion bemyndigats att bedriva avgiftsfinansierad verksamhet. Vidare har avgiftsfinansierade verksamhet reglerats under budgetåret genom särskilt regeringsbeslut. Regeringen gör bedömningen att årsredovisningen är i stort rättvisande. Resultaten visar att målen har uppnåtts i all väsentligt inom tilldelade resurser. har i sin årsredovisning redovisat resultaten fördelat på verksamhetsgrenar. Verket bör dock fortsättningsvis eftersträva en bättre överenstämmelse i redovisningen mellan de angivna målen och de redovisade resultaten. Regeringen gör bedömningen att de brister som lyft fram i revisionsrapporten över granskningen av Statens räddningsverks årsredovisning för /95 har åtgärdats eller kommer att åtgärdas av myndigheten under /96. Under bör ett flertal aktiviteter som berör befolkningsskyddet samordnas, som revidering av regionala mål- och riskanalyser, ändrade planeringsregler för områdesavgränsning och behov för skyddsrumsproduktion, omprövning av nuvarande system för planering och finansiering av skyddsrumsproduktion. För räddningstjänsten under höjd beredskap har kommunerna det samlade ansvaret. Kommunerna skall ha genomfört de förändringar av räddningstjänstplanerna som följer av ansvaret för räddningstjänsten under höjd beredskap. Staten har genom ett ansvar för att kommunerna får en ändamålsenlig och modern utrustning för räddningstjänsten under höjd beredskap. Överlämningen av ansvaret till kommunerna för hanteringen av den statliga utrustningen beräknas vara avslutad . Enligt regeringens uppfattning bör Staten räddningsverk inom sitt verksamhetsområde göra särskilda satsningar inom det förebyggande arbetet där en samlad strategi för ett säkrare samhälle skall lyftas fram. I detta sammanhang är tillsyns- och miljöfrågorna av särskild vikt. Kommunala riskanalyser skall utgöra en grund för ökade insatser för att dels minska antalet olyckor och dels begränsa skador genom ett förebyggande arbete. Ökade insatser för att utveckla och införa mål- och resultatorienterad uppföljning och utvärdering skall göras. En förutsättning för detta utgörs av att det redan påbörjade utvecklingsarbetet med statistikförsörjningsprogram bedrivs även i fortsättningen. Vidare bör stor vikt läggas på medverkan i internationellt arbete i samband med beredskap för internationell katastrof- och räddningsverksamhet och deltagande i verksamhet inom EU samt ECE-området. De särskilda resurser som har tillskapats för det civila försvaret under höjd beredskap skall utformas så att de även kan utnyttjas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Pågående upprustning och översyn av varningssystemet skall fortsätta . Staten har ansvaret för utveckling, utbyggnad och installation av utomhusvarningssystemet i de områden i kommunerna där det med hänsyn till mål- och riskanalysen föreligger särskilt behov av varning under höjd beredskap. Ansvaret för drift och underhåll av de varningsaggregat för utomhusvarning som installerats av staten åvilar respektive kommun. Kommunen svarar också för erforderliga teleabonnemang m.m. Det statsbidrag kommunen erhåller för beredskapsförberedelser avser bl.a. dessa kostnader. Ett flertal av de kommuner som bedömts ha låg riskutsatthet vid höjd beredskap, men även kommuner med larmbehov vid höjd beredskap, har av kostnadsskäl begränsat antalet operativa varningsaggregat genom urkoppling från manöversystemet. Urkopplingarna innebär att användbarheten i fredstid av utomhusvarningssystemet för utlösning av signalen Viktigt meddelande minskat betydligt i ett flertal kommuner. Regeringen avser att låta göra en analys av varningsbehovet i kommunerna med hänsyn till kommunernas riskbild i fredstid samt under höjd beredskap. Finansierings- och ansvarsfrågor bör även prövas i detta sammanhang. Ett nytt system för överföring av varningsinformation för flygvarning skall införas . Detta kräver ny utrustning och utbildning. Informationsöverföringen skall ske över rundradio, men också över försvarets telenät som reservförbindelse. System för varning av allmänheten runt de svenska kärnkraftverken Enligt beslut (prop. 1980/81:90, bil. 2, JoU24, rskr. 274) skall stora krav ställas på varningssystemen i områdena runt kärnkraftverken. Det skall finnas både tyfon- och telefonlarm. De som hör varningssignalen skall också vara informerade om betydelsen av den så att de kan skydda sig. Förutsättningarna för att inomhus varna allmänheten runt kärnkraftverken vid ett utsläpp av radioaktiva ämnen har tillbaka successivt förändrats genom att dåvarande infört AXE-systemet. Att införa telefonlarm i detta system ställer sig mycket kostsamt och är tekniskt komplicerat. Regeringen lämnade därför i regeringsbeslut i uppdrag åt att överväga en ny utformning av systemen för varning av allmänheten runt kärnkraftverken. Åtgärder för att förbereda möjligheterna att utnyttja Radio Data System-teknik, s.k. RDS-teknik, skulle belysas. överlämnade med en skrivelse resultatet av en översyn av systemen för varning av allmänheten runt de svenska kärnkraftverken. föreslog att varningen skulle ändras så att kraven på heltäckande inomhusvarning i de inre beredskapszonerna runt kärnkraftverken skulle tas bort. Inomhusvarning med ljudsändare skulle i viss utsträckning ersättas med ljudsändare utomhus i tätorter och varning med högtalarförsedda fordon, fartyg och helikoptrar enligt i förväg planerade körslingor. För att kunna ge effektiv varning genom radio och television i områden med fredstida risker för utsläpp av radioaktiva ämnen och farliga kemikalier borde, enligt , kompletterande varningssystem utvecklas med hjälp av RDS-teknik för användning i områden eller på platser där varning till allmänheten inte kan anordnas effektivt på annat sätt. RDS-tekniken har utvecklats och en speciell RDS- mottagare har successivt tilldelats hushållen kring kärnkraftanläggningarna i , , och län. Administrativa och tekniska problem, under såväl utprovning som drift av systemen för både utomhus- men främst inomhusvarningen, har skapat problem för allmänheten, kärnkraftverken och länsstyrelserna. Olägenheterna har främst bestått av problem i samband med provning av inomhusvarningen, obefogade larm och missnöje med distributionen av RDS-mottagarna samt dess funktion. Regeringen uppdrog därför åt att komplettera tidigare utredningar om systemen för varning av civilbefolkningen med en utvärdering av erfarenheterna av RDS- systemet. skulle överväga och lägga fram förslag till ett mera flexibelt varningssystem för befolkningen runt kärnkraftverken. I uppdraget ingick att lägga fram en plan för genomförande av ett sådant förslag och en preciserad kostnadsberäkning. redovisade sitt uppdrag i en rapport och föreslog att verket skulle ges i uppdrag att vidta olika åtgärder enligt ett speciellt förbättringsprogram och genomföra en utbyggnad av utomhusvarningen runt kärnkraftverken. har i sin anslagsframställning för begärt att regeringen ser över principerna för kärnkraftsföretagens ersättning för samhällets kostnader för varning och beredskap för kärnenergiolyckor. De medel som disponerar täcker enligt mening inte kostnaderna för pågående utbyggnad av RDS-varningssystem samt övriga åtgärder för varningssystemen runt kärnkraftverken. Regeringen anser det vara viktigt att systemen för varning av allmänheten runt de svenska kärnkraftverken upprätthålls med hög säkerhet avseende funktionalitet. Regeringen har därför beslutat att , i samarbete med berörda myndigheter, organisationer och företag, under med hög prioritet skall påbörja genomförandet av det förbättringsprogram och den utbyggnad av utomhusvarningen som föreslås i rapporten, i syfte att uppnå ökad säkerhet i varningssystemen. Åtgärderna skall under vidtas inom en kostnadsram på på anslaget B 3. Förbättringsprogrammet avses genomföras under hela programplaneperioden och skall tills vidare finaniseras över anslag B 3, men regeringen avser undersöka möjligheterna till alternativ till statlig finanisering. Lokala avsteg från kravet på inomhusvarning får beslutas av respektive länsstyrelse i kärnkraftlänen i huvudsak enligt de särskilda, av i rapporten föreslagna kriterierna. 9.4 Anslag B 4. 1994/95 Utgift 12 745 1) Anslagssparande 1 988 1995/96 Anslag 21 814 Utgiftsprognos 22 800 därav 1996 15 700 1997 Förslag 18 248 2) 1998 Beräknat 18 643 1999 Beräknat 18 999 1) Beloppen anges i . 2) anslaget E 1. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar är central förvaltningsmyndighet för det psykologiska försvaret. Anslaget omfattar kostnader för Styrelsens för psykologiskt försvar uppdrag att bedriva verksamhet inom forskning, beredskapsplanläggning och utbildning samt information om säkerhetspolitik och totalförsvar. Anslaget omfattar även kostnader för information om civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd. I anslaget ingår bidrag till och Försvar. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att verksamheten genomförts inom givna ramar. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att målen för verksamheten bedöms kunna uppfyllas inom tilldelad ram. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål för | | | | Styrelsen för psykologiskt försvar skall verka för| | att målet för funktionen Psykologiskt försvar (prop. 1996/97:4) | | kan uppnås . | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 18 248 tkr | | | | Under anslaget B 4. Styrelsen för psykologiskt försvar beräknas | | 3 765 tkr i bidrag till Folk och Försvar | | verksamhet. Styrelsens för psykologiskt försvar årsredovisning visar att målen för verksamheten i stort har uppnåtts. Detta innebär att Styrelsen för psykologiskt försvar till stor del uppfyllt de i regleringsbrevet angivna verksamhetsmålen inom verksamhetsgrenarna ledning, forskning och studier, organisationsberedskap, informationsberedskap och information. Enligt Styrelsens för psykologiskt försvar delårsrapport genomförs verksamheten enligt verksamhetsplan. Myndigheten har enligt uppdrag regleringsbrev redovisat åtgärder till följd av beslut om besparingskrav. Redovisningen har skett på ett tillfredsställande sätt.