prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — | | skall dock ta en aktivare del i skolans utveckling | | genom insatser som är särskilt inriktade på aktuella skolproblem.| | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 242 340 tkr | | | | Övrigt | | | | Verket bör i samråd med under budgetåret bereda | | sig för att överta ansvaret för uppföljning, utvärdering, tillsyn| | och utveckling även av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. | | får ur sitt ramanslag bevilja stöd till forskning | | inom skolväsendet. Av årsredovisning framgår att verksamheten i stort genomförts i enlighet med de av regeringen angivna prioriteringarna. Det underlag som redovisar i sin årsredovisning ger emellertid inte regeringen möjlighet att bedöma vilken påverkan eller effekt arbete har haft på skolors arbete eller på kommunernas verksamhet och resultat. har därför inlett en diskussion med om behovet av att få till stånd en tydligare redovisning av effekterna av arbete på skolors måluppfyllelse och resultat, på effekterna för eleverna etc. Tillsynsverksamheten ökar markant och tar av verkets samlade resurser i anspråk. Regeringen ser med tillfredsställelse att verket framhåller att den egeninitierade tillsynen ökar och att resultatredovisningar mer än tidigare kommer att koncentreras till olika problemområden. agerande gentemot kommuner och skolor när det gäller uppföljning, utvärdering och tillsyn bör därmed bli tyngre och tydligare, något som regeringen bedömer nödvändigt. har en viktig uppgift som sektorsföreträdare genom att aktivt verka för att och regeringens mål med svensk skola förverkligas. Det är - enligt regeringens mening - mycket angeläget att tar en aktivare del i skolområdets utveckling. Detta kan ske genom insatser som är särskilt inriktade på aktuella skolproblem. Även insatser där skolors kvalitet och undervisningens resultat bedöms bör ges högre prioritet. fältorganisation har omorganiserats och koncentrerats till elva regionkontor. I och med omorganisationen har också fältorganisationens uppgifter setts över. Översyn av fördelningen av ansvar, arbete och kompetens mellan och i skolan och mellan dessa och har skett . Förslag i betänkandet Staten och skolan - styrning och stöd (Ds 1995:60) har bl.a. lett till vissa förändringar och förtydliganden i instruktion. I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.1995/96:206) har regeringen redovisat sin avsikt att integrera skola med förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Ansvaret för frågor om barnomsorg har flyttats över från det sociala området till utbildningsområdet. En organisatorisk konsekvens av detta är att bör överta ansvar för uppföljning, utvärdering, tillsyn och utveckling även för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detta bör förberedas under det kommande budgetåret. Myndighetens ekonomiska resultat visar ett betydande överskott. kommer - som redovisas i forskningspropositionen - anslaget A 3. Forskning inom skolväsendet, som disponerar till forskning, att få vidkännas en besparing på . Eftersom stöd till forskningsprojekt ofta löper kan en snabbt genomförd förändring av stödet till forskning vålla problem. bör därför få rätten att under disponera medel under sitt ramanslag för att stödja forskning. har tidigare beslutat om ett effektivitetskrav på . innebär detta för del en minskning av anslaget . Vidare minskas anslaget med som en delfinansiering av andra utgifter inom verksamhetsområdet. kommer anslaget att påverkas av att får utökade arbetsuppgifter. Detta har inte beaktats i de beräknade utgifterna för . Effektivitetskravet kommer att tas ut även detta budgetår. beräknas inga större förändringar av anslaget. Sammantaget innebär regeringens bedömning att de övergripande mål som fastlagts för i huvudsak bör gälla även . Verksamheten bör dock i ökad utsträckning inriktas på kontroll och värdering av skolans resultat. Ur ramanslaget får beviljas stöd till forskning inom skolväsendet. -------------------------------------------------------------------- 1994/951) Utgift 149 135 2) Reservation 47 538 1995/961) Anslag 232 806 Utgiftsprognos 252 000 därav 1996 205 030 1997 Förslag 161 228 1998 Beräknat 161 928 1999 Beräknat 165 878 1) Anslagen A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet och A 6. Fortbildning m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr Syftet med anslaget är att ge stöd till skolutveckling. De utgifter som belastar anslaget är i huvudsak arbetet med kursplaner och betygskriterier samt visst produktionsstöd till läromedel, stöd till utvecklingsarbete i övrigt och bidrag till vissa organisationer. Medel för statlig rektorsutbildning samt för sådan fortbildning av personal inom skolan som beslutar om belastar också anslaget. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att tilldelade medel under anslagen Stöd för utveckling av skolväsendet och Fortbildning m.m. inte till fullo utnyttjats. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 161 228 tkr | | | | Övrigt | | Av statsfinansiella skäl föreslås en neddragning av anslaget på 20| | . Anslaget tillförs medel för vissa angelägna ända-| | mål. Som framgår av det inledande avsnittet är syftet med anslaget att ge stöd till skolutveckling. I enlighet med förslag från har de tidigare anslagen Stöd för utveckling av skolväsendet och Fortbildning m.m. slagits samman. Stöd för utveckling av skolväsendet och lärarnas kompetensutveckling kan inte ses isolerat från varandra utan bör komma till uttryck genom ett samlat anslag för skolutveckling. De statliga insatserna för att stödja skolutveckling och kompetensutveckling bör i första hand inriktas mot - områden som utifrån analys av uppföljnings-, utvärderings- och till- synsresultat kan identifieras som bristområden, problemområden eller kritiska områden i en reformering, - områden som av särskilda skäl bör samordnas nationellt som exempelvis särskilda insatser inom IT-området, t.ex. Skoldatanätet, eller där det krävs att som sektorsmyndighet agerar ensamt eller tillsammans med andra verk och myndigheter såsom eller insatser mot främlingsfientlighet och rasism, - områden som lyfts fram i läroplanerna, t.ex. elevaktiva arbetsformer och ämnesövergripande teman som jämställdhet och genuskunskap, miljö och internationaliseringen. Av statsfinansiella skäl bör en besparing göras under anslaget om . Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen skall kunna kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Regeringen bedömer att en mindre besparing därutöver kan göras avseende medel till pedagogisk utvecklingsverksamhet m.m. för finskspråkiga elever. Vidare bör anslaget minskas med anledning av att vissa projekt, som finansierats inom anslaget, upphör. Genom omprioriteringar av resurser inom skolväsendet har dock vissa medel kunnat tillföras anslaget för angelägna ändamål. För extra språkträning för invandrare i svenska har för ca tillförts anslaget. För ett projekt med stöd till skolans uterum har vissa medel beräknats. För ett europeiskt projekt som initierats av med målet att ställa samman, utveckla och sprida kunskap om behovet av specialundervisning för handikappade elever och studerande beräknas . Vidare har avsatts , som bör stå till regeringens disposition för speciella ändamål. utredning om ett utvecklingscentrum för svenskundervisning för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk är nu föremål för remissbehandling. Regeringen kommer att ta ställning till frågan om ett centrum när remissbehandlingen har slutförts. Eventuella kostnader härför beräknas rymmas under detta anslag. pågår ett intensivt utvecklingsarbete i kommuner och skolor. Högskolor knyter kontakter med kommuner och skolor för att finna nya former för kompetensutveckling och utvecklingsarbete. Regionala utvecklingscentra med olika inriktning byggs upp. Eftersom det är önskvärt att denna utveckling fortsätter bör på olika sätt stödja denna process. beräknas anslaget uppgå till och för till . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 25 801 1) Reservation 1 161 1995/96 Anslag 40 430 Utgiftsprognos 41 000 därav 1996 27 800 1997 Förslag 7 708 1998 Beräknat 7 955 1999 Beräknat 8 217 1) Beloppen anges i tusental kr Målet för forskningsprogram är att öka den vetenskapligt grundade kunskapen om svenskt skolväsendes förutsättningar och resultat. När det gäller stöd till forskning beträffande skolsituationen för elever med funktionshinder skall detta ges i samråd med i skolan. Samverkan skall ske med internationell forskning. Verket skall vidare sträva efter effektiv spridning av forskningsresultat. Från anslaget bekostas forskning om skolväsendet samt information i samband härmed. Faktorer som bl.a. styr utgifterna på området är dels forskningsansökningarnas karaktär, dels universitetens debitering av kostnader för administration och lokaler. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett överskott på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. föreslår, i sin fördjupade anslagsframställning om forskning 1997 - 1999, att forskningen inom skolväsendet i stort skall ges den omfattning som den har . Den hittillsvarande inriktningen mot långsiktiga forskningsinsatser, som ger möjlighet till varaktiga kontakter med centrala forskningsmiljöer, bör fullföljas. För att undvika den nedskärning av resurser som universitetens debitering av lokalkostnader de facto resulterat i, begärs en uppräkning av anslaget till . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 7 708 tkr | | | | Övrigt | | | | I forskningspropositionen (prop. 1996/97:5) redovisar | | regeringen sin bedömning rörande forskning inom skolväsendet. Forskning är en verksamhet vars resultat endast kan bedömas på lång sikt. forskningsprogram har varit verksamt . Jämfört med tidigare utbildningsforskning har skett en koncentration av forskningen genom en nedgång av en-personsprojekt, en ökning av stöd till forskningsmiljöer och ett ökat samarbete mellan forskare inom området. Dessutom har forskningen inriktats mot flera nivåer i skolsystemet, forskningsprojekten har i ökad utsträckning beaktat samhälleliga perspektiv och det har blivit fler projekt med ett kunskapsutvecklande och analytiskt syfte. Detta är en intressant och lovande inriktning av forskningen som bör fortsätta även om det ännu är för tidigt att värdera resultaten av forskningsinriktningen. Det är därför viktigt att den utvärdering av forskningsprogrammet och dess inriktning, som påbörjats inom , fortsätter. Av statsfinansiella skäl måste en besparing om tas ut på forskningsanslag. Regeringen gör bedömningen att en stor del av besparingen skall kunna kompenseras genom medel från de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Detta kommer dock inte att kunna ske fullt ut . Stöd till forskningsprojekt löper ofta , varför en snabbt genomförd förändring av stödet till forskning skulle vålla problem. Såsom föreslagits under anslaget bör verket därför få rätten att disponera delar av det relativt betydande överskottet under sitt ramanslag för att - i den mån verket bedömer det behövligt - stödja forskning. I forskningspropositionen (prop. 1996/97:5) redovisar regeringen sina förslag och ställningstaganden i övrigt rörande forskning inom skolväsendet. beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 158 131 1) Reservation 26 114 1995/96 Anslag 156 277 Utgiftsprognos 173 000 därav 1996 122 730 1997 Förslag 122 424 1998 Beräknat 57 417 1999 Beräknat 4 581 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget skall användas för information och fortbildning om nya läroplaner och betygssystem för skolväsendet. disponerar medel för nationella insatser. Härutöver finns medel till regeringens disposition. Anslaget skall vidare användas för insatser i samband med genomförandet av den nya gymnasieskolan. disponerar medel för anordnande av fortbildning. Enligt förordning (SKOLFS 1993:16) om statsbidrag till kommunerna för planering och information vid införande av de nya programmen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (ändrad SKOLFS 1994:15) lämnas bidrag med per elev och årskurs. Vidare lämnas innevarande budgetår bidrag till kommunerna för utbildning av handledare i den arbetsplatsförlagda delen av gymnasieutbildningen samt för utrustning till skolor som startar program med yrkesämnen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att det finns en reservation om på anslaget. Denna beror delvis på att vissa planerade insatser inte genomförs förrän /96. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 122 424 tkr | -------------------------------------------------------------------- Den treåriga gymnasieskolan är i stort sett genomförd . Genomföranderesursen till kommunerna beräknas därför endast uppgå till ca av anslaget . Detta innebär att en betydligt större del av anslaget än tidigare kan användas för övriga insatser. Behovet av kompetensutveckling är fortfarande stort för lärare i gymnasiala utbildningar. Kompetensutveckling behövs också för lärare i , bl.a. inom områdena läs- och skrivsvårigheter, miljö och naturvetenskap-teknik. Informationsinsatser behövs om nya regler för antagning till högskolan och om rekryteringen till främst Industriprogrammet. Vidare tas initiativ för att på olika sätt stimulera användningen av IT i undervisningen. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) bl.a. redovisat behovet av en samlad informationsinsats för genomförandet av gymnasiereformen samt att tillsammans med och startat ett samarbete för att göra olika informationsinsatser. Regeringen föreslår att medel tillförs anslaget som engångsanvisning för bl.a. sådana informationsinsatser. Medlen under anslaget bör även kunna användas för informationsinsatser i samband med integreringen mellan skola - förskola - skolbarnsomsorg. Det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens användning. beräknas utgifterna uppgå till . beräknas anslaget till . Beräkningarna utgår från att de för gymnasieskolans genomförande som anvisades för fem budgetår fr.o.m. /94 upphör med utgången av . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 99 576 1) Anslagssparande 9 737 1995/96 Anslag 167 407 Utgiftsprognos 175 745 därav 1996 124 781 1997 Förslag 114 375 1998 Beräknat 117 400 1999 Beräknat 121 265 1) Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för i skolan () är att ge hjälp och stöd till kommunerna, och till sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn, för att underlätta skolgången för elever med funktionshinder. skall, som en särskild uppgift, utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. är central förvaltningsmyndighet för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att en del av det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga | | fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 114 375 tkr | | | | Övrigt | | | | De medel om som är avsedda för fortbildning av SIH:s | | synkonsulenter bör föras över från specialskolans anslag till | | SIH:s förvaltningsanslag. Av SIH:s årsredovisning framgår att de verksamhetsmål som lagts fast för verksamheten i stort sett har uppnåtts. redovisar en tydlig ökning av den andel tid som konsulenterna använder för råd och stöd till kommunerna. Av årsredovisningen framgår dessutom att den totala läromedelsproduktionen ökat. När det gäller läromedelsutveckling visar redovisningen emellertid ett sämre resultat än föregående verksamhetsår. Enligt måste dock läromedelsutveckling, till skillnad från läromedelsproduktion, ses över en längre tidsperiod. Årets resultat skulle därmed anses rymmas inom ramen för en naturlig fluktuation över åren. Regeringen noterar att det framgår av redovisningen att arbetar med utvecklingen av instrument för ekonomisk uppföljning av produktiviteten och effektiviteten på området. Myndighetens ekonomiska resultat visar ett överskott, som enligt uppgift från dels beror på vakanser, dels på ett medvetet sparande för att kunna genomföra vissa informationsinsatser gentemot kommunerna. Myndigheten har ålagts ett besparingskrav om för /96. Enligt institutet har de åtgärder man vidtagit för att uppnå besparingskravet främst berört administration och tryckeriverksamhet. minskas anslaget med som en delfinansiering av andra utgifter inom verksamhetsområdet. Sammantaget innebär bedömningen att de övergripande mål som fastlagts för bör gälla även . Regeringen understryker vikten av att myndigheten vidareutvecklar produktivitets- och effektivitetsmått. Under det kommande budgetåret bör dessutom fortsätta att eftersträva en flexibel användning av konsulentresurserna samt redovisa motiven till den fördelning av konsulentresurser som görs. beräknas utgifterna uppgå till och för till . De medel om sammanlagt som är avsedda för fortbildning av synkonsulenter bör föras över från specialskolans anslag till institutets myndighetsanslag så att fortbildningsmedel för samtliga konsulenter finns samlade under ett och samma anslag. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 16 548 1) Reservation 4 572 1995/96 Anslag 30 405 Utgiftsprognos 33 477 därav 1996 25 260 1997 Förslag 20 467 1998 Beräknat 21 081 1999 Beräknat 21 756 1) Beloppen anges i tusental kr Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av i skolan (). En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar en reservation om . Inkomster från försäljning av läromedel uppgick under budgetåret till , vilket är en ökning i förhållande till föregående budgetår då motsvarande inkomst var . Dessutom visar prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 20 467 tkr | -------------------------------------------------------------------- Syftet med anslaget är att bekosta utveckling och produktion av läromedel. I sin anslagsframställning tar upp de problem av arbetsrättslig karaktär som ökad försäljning av läromedel medför, eftersom regeringen tidigare inte medgivit att inrätta tjänster under anslaget. För att bl.a. komma till rätta med nämnda problem föreslår en sammanslagning av detta anslag med myndighetens förvaltningsanslag. Regeringen är inte beredd att låta sammanföra de båda anslagen, men anser att det är rimligt att medel från anslaget får användas till löner för anställda till den del det behövs för verksamheten. SIH:s läromedelsproduktion har ökat betydligt i förhållande till föregående budgetår. Av årsredovisningen framgår bl.a. att under verksamhetsåret levererat punktskriftsböcker för synskadade barn och ungdomar i det offentliga skolväsendet i den omfattning som krävts för att eleverna skall kunna följa undervisningen. Såvitt gäller diskettböcker och kassettböcker begränsas emellertid produktionen, enligt , kraftigt av de upphovsrättsliga reglerna på området. tar i sin anslagsframställning för ånyo upp frågan om ett generellt tillstånd för talboksinspelningar. Denna fråga bereds i . tar i samma anslagsframställning även upp problemet med de ojämlika villkor som råder beträffande läromedelsförsörjningen för synskadade elever vid bl.a. vuxenutbildning. Läromedelskostnaden för de elever som ej erhåller utbildningsbidrag blir hög för kommunen och kan i realiteten innebära ett hinder för den enskilde eleven att bedriva studier. Frågan har överlämnats till (U 1995:09) att beaktas i det vidare utredningsarbetet. Den tidigare nämnda Utredningen om funktionshindrade elever i skolan har i uppgift att kartlägga den statliga läromedelsproduktionen och föreslå hur denna kan effektiviseras. Utredningen skall redovisa sina förslag . minskas anslaget med som en delfinansiering av andra utgifter inom verksamhetsområdet. beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 344 547 1) Anslagssparande 33 292 1995/96 Anslag 594 515 Utgiftsprognos 610 000 därav 1996 432 569 1997 Förslag 414 840 1998 Beräknat 429 047 1999 Beräknat 444 535 1) Beloppen anges i tusental kr Utbildningen i specialskolan har som övergripande mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentren skall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera och fortbilda föräldrar, lärare och övrig personal. Döva och hörselskadade elever undervisas antingen vid någon av de fem regionala skolenheterna belägna i (Manillaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), eller i särskilda klasser förlagda till (s.k. externa klasser). Undervisningen för synskadade elever med eller utan ytterligare funktionshinder bedrivs vid en skolenhet i (). Skolenheten i (Åsbackaskolan) tillhandahåller undervisning för döva eller hörselskadade elever som också är utvecklingsstörda. Vid skolenheten i () undervisas barn med grava språkstörningar samt döva eller hörselskadade barn med beteendestörningar eller andra komplikationer. Det finns specialpedagogiska resurscenter vid (), , och . Resurscentren skall genom utredning och träning främja elevernas allsidiga utveckling samt informera och fortbilda föräldrar, lärare och övrig personal. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . Till viss del beror anslagssparandet på att skolorna inte fullt ut utnyttjat sina ramposter. Vidare har vissa medel reserverats för höjda hyreskostnader m.m. i samband med större om- och tillbyggnader vid några skolor. Prognosen för anslagsbelastning under innevarande budgetår visar att en del av det uppkomna anslagssparandet kommer att tas i anspråk detta budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga | | fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 414 840 tkr | | | | Övrigt | | | | För de kommuner där specialskolorna är belägna bör ersättningen till| | staten för elever inskrivna vid den skolan sänkas till 51 000 | | kr. Den avgift som hemkommunen erlägger för en elev vid en s.k. | | extern klass bör vara av samma storlek som gäller för övriga ele-| | ver vid specialskolan, såvitt inte kommunen står för en icke | | obetydlig andel av den totala kostnaden, t.ex. lokalkostnaden. | | I dessa fall bör även i fortsättningen en reducerad avgift tas | | ut.