prop · GK0391 · 1997-01-01 00:00:00 — Den nämnd som har lämnat Den nämnd som har lämnat medgivande enligt 25 § medgivande enligt 25 § fullgör skyldigheterna fullgör skyldigheterna enligt 26 §. enligt 26 §. I de fall samtycke enligt 25 § femte stycket lämnats av socialnämnden i en annan kommun fullgör i stället den nämnden skyldigheterna enligt 26 §. 31 § Enskilda personer eller sammanslutningar får inte bedriva verksamhet som syftar till att förmedla underåriga till hem som avses i 25 §. ------------------------------------------------------- Om rätt för auktoriserade Om rätt för auktoriserade sammanslutningar att i sammanslutningar att i vissa fall lämna vissa fall förmedla barn förmedlingshjälp m.m. finns från utlandet för adoption bestämmelser i lagen finns bestämmelser i lagen (1979:552) om in- (1997:000) om internatio- ternationell nell adoptionsförmedling. 47 §4 ------------------------------------------------------- Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får ges åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden i ärenden som ankommer på nämnden enligt 25 och 28 §§ denna lag, 4 och 6 §§, 11 § första och andra styckena, 13 §, 14 § 3 Senaste lydelse 1990:53. 4 Senaste lydelse 1991:1667. tredje stycket, 21, 22, 24, 26, 27 och 43 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. ------------------------------------------------------- Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får ges endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden i ärenden som ankom- mer på nämnden enligt 25 § första - fjärde styckena och 28 § denna lag, 4 och 6 §§, 11 § första och andra styckena, 13 §, 14 § tredje stycket, 21, 22, 24, 26, 27 och 43 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt 13 § lagen (1988:870) om vård av miss- brukare i vissa fall. Första stycket gäller även i ärenden enligt 25 § femte stycket om samtycke vägras. 73 §5 ------------------------------------------------------- beslut får beslut får överklagas hos allmän överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om förvaltningsdomstol, om nämnden har meddelat beslut nämnden har meddelat beslut i fråga om i fråga om bistånd enligt 6 §, bistånd enligt 6 §, medgivande enligt 25 § medgivande, återkallelse förbud enligt 27 §, av medgivande eller om eller eftergift enligt samtycke enligt 25 §, 37 §. förbud enligt 27 §, eller eftergift enligt Beslut i fråga om bistånd till annan får inte överklagas enligt första stycket. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . En länsrätt eller kammarrätt får dock förordna att dess beslut skall verkställas först sedan det har vunnit laga kraft. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 75 §6 ------------------------------------------------------- Till böter döms den som Till böter döms den som 1. åsidosätter 1. åsidosätter bestämmelserna i 25 § eller bestämmelserna i 25 § eller 31 § första stycket, om inte 31 § första stycket, om inte gärningen i sistnämnda fall gärningen i sistnämnda fall är belagd med straff i är belagd med straff i lagen (1979:552) om lagen (1997:000) om internationell adop- internationell ad- tionshjälp, optionsförmedling, 2. överträder förbud som har meddelats med stöd av 27 §, 3. utan tillstånd driver ett sådant hem för vård eller boende som avses i 69 §, 4. i strid mot ett förbud som har meddelats enligt 70 § fortsätter verk- samheten vid ett hem för vård eller boende. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av socialnämnden, länsstyrel- sen eller . Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1995:53. 6 Senaste lydelse 1990:53. 2.4 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 15 §2 ------------------------------------------------------- Sekretess gäller hos Sekretess gäller hos domstol i äktenskapsmål samt domstol i äktenskapsmål samt mål och ärenden enligt mål och ärenden enligt , liksom i mål , liksom i mål enligt lagen (1989:14) om enligt lagen (1989:14) om erkännande och erkännande och verk- verkställighet av utländska ställighet av utländska vård- vårdnadsavgöranden m.m. och nadsavgöranden m.m. och om om överflyttning av barn, överflyttning av barn, för för uppgift om enskilds uppgift om enskilds personliga eller ekono- personliga eller ekono- miska förhållanden, om part miska förhållanden, om part begär det och det kan antas begär det och det kan antas att den enskilde eller att den enskilde eller någon honom närstående lider någon honom närstående lider skada eller men om upp- skada eller men om upp- giften röjs. I ärenden om giften röjs. I ärenden om anordnande av godmanskap adoption enligt 4 kap. för- enligt 11 kap. 4 § för- äldrabalken, anordnande av äldrabalken eller förvaltar- godmanskap enligt 11 kap. skap behövs dock inte 4 § eller begäran av part. förvaltarskap behövs dock inte begäran av part. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1994:1443. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs att 1 a och 13 a §§ lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap1 skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 a §2 Ett barn som inte fyllt och som adopteras av svensk medborgare blir vid adoptionen svensk medborgare om 1. barnet adopteras i , , , eller , eller ------------------------------------------------------- 2. barnet adopteras 2. barnet adopteras genom ett utländskt adop- genom ett utländskt adop- tionsbeslut som godkänts i tionsbeslut som godkänts i enligt lagen enligt lagen (1971:796) om (1971:796) om internationella internationella rättsförhållanden rörande rättsförhållanden rörande adoption. adoption eller som gäller här i landet enligt lagen (1997:000) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella ad- 13 a §3 I fråga om adoptivbarn gäller bestämmelserna i denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att barnets adoptivfar eller adoptivmor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap endast 1. om barnet adopterats i , , , eller , ------------------------------------------------------- 2. om barnet adopterats 2. om barnet adopterats genom ett utländskt genom ett utländskt adoptionsbeslut som adoptionsbeslut som godkänts i enligt godkänts i enligt lagen (1971:796) om lagen (1971:796) om internationella rättsförhål-internationella rättsför- landen rörande adoption, hållanden rörande adoption eller eller som gäller här i landet enligt lagen (1997:000) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella ad- optioner, eller 3. om en far eller en mor adopterat sitt eget barn. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1984:682. 2 Senaste lydelse 1992:392. 3 Senaste lydelse 1992:392. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn dels att 5 § skall upphöra att gälla, dels att 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Bidrag lämnas till den eller de adoptivföräldrar som har fått tillstånd av svensk domstol till en adoption. ------------------------------------------------------- Med svensk domstols Med svensk domstols tillstånd jämställs beslut avtillstånd jämställs regeringen, eller av den 1. beslut av regeringen, myndighet som regeringen eller av den myndighet som har bestämt, om att ett regeringen har bestämt, om utomlands meddelat beslut att ett utomlands meddelat om adoption skall gälla här beslut om adoption skall i landet. gälla här i landet, och 2. ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller här i landet enligt lagen (1997:000) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella 4 §1 ------------------------------------------------------- För varje barn lämnas För varje barn lämnas bidrag bidrag med hälften av med . genomsnittskostnaden för en adoption från barnets ur- sprungsland, dock högst med . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfaran- de i fråga om barn, som kommit i adoptivföräldrarnas vård här i landet före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1991:235. 3 Ärendet och dess beredning Reglerna för den internationella adoptionsverksamheten fick i huvudsak sin nuvarande utformning . En särskild arbetsgrupp lämnade rapporten adoptioner (Ds 1978:6), med förslag till riktlinjer och organisation av verksamheten. beslutade i frågan på grundval av proposition 1978/79:108 (SoU 1978/79:41, rskr. 1978/79:346). för internationella adoptionsfrågor () pekade i en skrivelse från på den utveckling som ägt rum inom adoptionsområdet och det behov av förändringar i regelsystemet som utvecklingen har föranlett. Vid för internationell privaträtt har utarbetats en konvention om internationella adoptioner, "konvention om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner". deltog i detta arbete. Regeringen tillsatte en utredning för att se över verksamheten med internationella adoptioner. Utredningen skulle i sitt arbete bl.a. beakta NIA:s skrivelse och pröva det behov av lagändringar som kunde föranleda. Utredningen har avlämnat betänkandet Internationella adoptionsfrågor, m.m. (SOU 1994:137). Utredningens sammanfattning av betänkandet återfinns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna återfinns i bilaga 2. En sammanställning av remissynpunkterna har gjorts och finns tillgänglig i (S95/2078/IFO). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har föreslagit att lagtexterna bör justeras på en rad punkter. Regeringen har följt Lagrådets förslag i dessa delar. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexterna. I två avseenden föreslår Lagrådet i sak en annan lösning än den som föreslås i lagrådsremissen. Det gäller dels om socialnämnden skall lämna samtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta även i fråga om adoptioner som inte omfattas av , dels om beslut i fråga om en auktorisation skall överklagas till regeringen eller allmän förvaltningsdomstol. Regeringen har inte följt Lagrådets förslag i fråga om samtycke till att adoptionsförfarandet får fortsätta men däremot i fråga om överklagande. Lagrådet har även föreslagit ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Regeringen anser dock att den frågan lämpligen övervägs i samband med att lagen om svenskt medborgarskap ses över enligt beslutat direktiv. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter och förslag dels i avsnitt 6.3 dels i för- fattningskommentaren. Regler om adoption återfinns i många svenska författningar. De grundläggande materiella reglerna om adoption finns i 4 kap. . Då det gäller adoption med utländsk anknytning finns i lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption bestämmelser bl.a. om svensk domsrätt, lagval och erkännande av utländska adoptionsbeslut. Till denna lag hör förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption. Förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap innehåller särskilda regler om adoption när adoptionen genom den sökandes och barnets medborgarskap och hemvist har internordisk anknytning. Förordningen grundar sig på konventionen mellan , , , och innehållande internationellt privaträttsliga bestämmelser om äktenskap, adoption och förmynderskap (). Definitionen av internationell adoptionshjälp och regler härom återfinns i lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp. NIA:s funktioner regleras i förordningen (1988:1128) med instruktion för för internationella adoptionsfrågor. Vidare är flera centrala regler om adoption av utländska barn intagna i socialtjänstlagen (1980:620). Regler om bidrag vid adoption av utländska barn återfinns i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn jämte tillhörande förordning (1988:1464). Slutligen finns i andra författningar särbestämmelser angående adoptioner, t.ex. i sekretesslagen (1980:100) och i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Verksamheten med att adoptera barn från utlandet startade . Från början drevs verksamhet av enskilda personer. Efter hand reglererades den av samhället som också tog över vissa arbetsuppgifter i samband med adoptionerna. bildades de första ideella organisationerna i syfte att ordna verksamheten på ett kontrollerat och rationellt sätt. Organisationerna fick då också ta över vissa uppgifter som tidigare legat på samhället. I finns sex auktoriserade adoptionsorganisationer. Gemensamt för dem är att de alla är ideella organisationer som drivs av människor som känt ett starkt engagemang för föräldralösa barn i utlandet. I regel rör det sig om personer som själva adopterat och på så sätt fått kontakter i något land. Samtliga organisationer har internationell adoption som huvudsakligt syfte men arbetar dessutom med bistånd till andra länder. Antalet sökande har minskat . I de flesta fall har organisationerna inte längre några väntetider innan en familjs handlingar kan sändas till ett annat land. Det förekommer även att organisationerna har för få sökande för vissa av sina utlandskontakter. Förbundet () bildades . hade AC auktorisation att lämna adoptionshjälp för 24 länder och förmedlade under ca 602 barn eller av det totala antalet barn som detta år kom till genom auktoriserad organisations försorg. AC har ca 9 000 medlemmar och stod drygt 1 900 som sökande av adoptivbarn i organisationens register. De sökande har till minskat till ca 1 700. Av dessa har ca 1 000 ännu inte fått medgivande av socialnämnden att ta emot ett barn för adoption. AC har lokalavdelningar över hela landet. Dessa bedriver bl.a. föreningsverksamhet, biståndsprojekt och föräldrautbildning. I syfte att kunna erbjuda blivande adoptivföräldrar en bra förberedelse inför adoptionen har AC utarbetat studiehandledningar och utbildar kontinuerligt cirkelledare. AC bedriver också en omfattande biståndsverksamhet, bl.a. med stöd av (Sida). () har funnits som förening och har arbetat med internationell adoptionshjälp . FFIA hade auktorisation för sju länder och förmedlade 120 barn. Det land från vilket det kom flest barn var , som också är det land FFIA senast påbörjat ett samarbete med. FFIA har även förberedelse av blivande adoptivföräldrar, bl.a. ett studieprogram för distansutbildning. FFIA har drygt 900 medlemmar. FFIA:s biståndsverksamhet är en framträdande del av föreningens engagemang för barn i världen och drivs av en särskild biståndsgrupp. Föreningen stöder olika biståndsprojekt i sex länder. Barnen - Adoptioner (BFA-A) bildades av ett antal personer, som själva adopterat från andra länder. Föreningen har haft auktorisation . hade BFA-A auktorisation för fem länder och förmedlade 48 barn. Föreningen har närmare 900 medlemmar. Förutom adoptionsverksamheten bedriver BFA-A biståndsverksamhet. Föreningen har bl.a. en fadderbarnsverksamhet som omfattar drygt 850 fadderbarn i tre olika länder. - () bildades under namnet Barns Vänner - Internationell . Föreningen fick auktorisation för att arbeta med adoptioner från . Föreningen har utvidgat sin verksamhet till flera länder, därav namnbytet. BV har auktorisation för tre länder. BV hade drygt 500 medlemmar och förmedlade 28 barn. En separat förening som arbetar med bistånd till har avskilts från BV. Ungdomar som kommit som adoptivbarn med hjälp av föreningen har bildat en egen ungdomsklubb. Adoptions-Gruppen (AGS) fick sin första auktorisation . Föreningen som har auktorisation för har drygt hundratalet medlemmar och förmedlade 13 adoptivbarn. AGS har även biståndsverksamhet, som till stor del består av insamlat material som transporteras till . () är den nyaste organisationen och fick auktorisation 1994. Föreningen hade ett nittiotal medlemmar och förmedlade 22 adoptivbarn. har även visst bistånd, bl.a. för internationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor som rör internationella adoptioner. Instruktion för finns i förordningen (1988:1128). Nämnden består av elva ledamöter, som förordnas av regeringen, och kansliet har nio anställda. ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption samt för frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp. Nämnden beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer och fastställer genomsnittskostnader att ligga till grund för beräkningen av bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. skall vidare, enligt 25 § socialtjänstlagen (1980:620), avge yttrande till socialnämnden om avsett förmedlingssätt är tillförlitligt när det är fråga om adoption av ett barn från utlandet utan medverkan av auktoriserad organisation, s.k. enskild adoption. Verksamhetens huvudsakliga inriktning är att underlätta adoptioner till av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoptioner sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . skall vidare upprätthålla och stödja verksamheten med internationella adoptioner på hög etisk nivå, följa utvecklingen på sitt område samt informera berörda samhällsorgan om regler för och innehåll i adoptionsverksamheten. De flesta adoptivbarn som kommit till har förmedlats genom en auk- toriserad adoptionsorganisation. Antalet barn som förmedlats på detta sätt har emellertid varierat . förmedlades av de barn som kom till genom enskilda kontakter. Efter införandet av lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp och ändringen 1985, minskade emellertid antalet enskilda adoptioner. t.ex. kom av adoptivbarnen till genom auktoriserad organisations försorg. Andelen enskilda adoptioner har därefter ökat något, även om variationerna mellan åren är stora. förmedlades av adoptivbarnen genom enskilda kontakter, medan siffran för var nere i . Den som vill adoptera ett utländskt barn måste ha ett beslut om medgivande från socialnämnden. Enligt 25 § socialtjänstlagen (1980:620) får inte en underårig tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av hans föräldrar eller någon annan som har vårdnaden om honom utan socialnämndens medgivande. En ansökan om sådant medgivande skall enligt 36 § socialtjänstförordningen (1981:750) innehålla vissa personuppgifter om de sökande. Enligt 37 § samma förordning behöver ansökan innehålla uppgifter om ett visst barn endast om sökandena kan lämna sådana uppgifter. Vidare skall i an- sökan uppges hur sökandena har kommit eller planerar att komma i förbindelse med ett utländskt barn. I det senare fallet skall också de särskilda önskemål som sökandena kan ha i fråga om barnets ålder anges. Till ansökan skall fogas läkarintyg beträffande sökandenas hälsotillstånd. fattar beslut i frågan om medgivande skall enligt 25 § andra stycket socialtjänstlagen förhållandena i det enskilda hemmet och förut- sättningarna för vård i hemmet utredas. Kommunens handläggare gör en s.k. hemutredning. Bland annat för att ge vägledning om hur en sådan utredning skall gå till och vilka uppgifter som behövs om de adoptivsökande har gett ut en detaljerad . Det kan bli aktuellt för socialnämnden att inhämta yttrande från innan beslut fattas om medgivande. Så kan fallet vara då någon av de sökande eller båda lider av sjukdom. kan en behandlande läkares utlåtande till socialnämnden vara svårt att tolka med avseende på vilka konsekvenser sjukdomen kan få för familjen. Läkaren som avgett utlåtandet företräder i första hand sin patient medan socialarbetaren måste företräda det okända barnet. Föreligger det tveksamhet om hur den aktuella sjukdomen kan komma att påverka den eller de sökandes förmåga att ta emot ett adoptivbarn kan förbättra sitt beslutsunderlag inhämta NIA:s uppfattning i frågan. skall vidare, innan den fattar sitt beslut, enligt 25 § fjärde stycket socialtjänstlagen pröva om det förmedlingssätt som sökandena kommer att använda sig av är tillförlitligt. skall i denna fråga inhämta ytt- rande från om det inte är uppenbart obehövligt. Med uppenbart obehövligt avses t.ex. de fall då adoptionen förmedlas av en auktoriserad adoptionsorganisation. Visar prövningen att det kan befaras att förmedlingssät- tet inte är tillförlitligt skall socialnämnden vägra sitt medgivande. I ett beslut om medgivande skall socialnämnden ange för vilket förmedlingssätt med- givandet gäller. I 25 § tredje stycket socialtjänstlagen stadgas att ett beslut om medgivande skall inhämtas innan barnet lämnar sitt hemland. Medgivandet upphör att gälla om inte barnet har tagits emot i hemmet från det medgivandet lämnades. Enligt 38 § socialtjänstförordningen skall den som har fått socialnämndens medgivande att i sitt hem ta emot ett barn från utlandet i syfte att adoptera det anmäla till socialnämnden när barnet har anlänt till hemmet. Den som tar emot ett utländskt barn för adoption utan att inhämta medgivande från socialnämnden kan dömas till böter. Organisationens beslut om adoptionshjälp När de adoptionssökande har fått ett beslut från socialnämnden om medgivande vänder sig de flesta - om de inte redan gjort det - till en adoptionsorganisa- tion för att få hjälp med att finna ett barn. De får då hos organisationen an- söka om s.k. internationell adoptionshjälp. Härmed avses enligt 1 § lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp sådan verksamhet som har till syfte att förmedla kontakt mellan den som önskar adoptera ett utländskt barn och myn- digheter, organisationer eller enskilda personer i barnets hemland samt att även i övrigt lämna den hjälp som behövs för att adoptionen skall kunna genomföras. Internationell adoptionshjälp från enskild får, utom i enstaka fall, lämnas en- dast av ideella adoptionsorganisationer som är auktoriserade av . Auktorisation får ges endast åt organisationer som har stadgar, styrelse och revisorer och vars huvudsakliga syfte är att lämna internationell adoptions- hjälp. Verksamheten skall drivas på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt utan vinstintresse och med barnens bästa som utgångspunkt. Ett beslut om auktorisation skall vara tidsbegränsat och ange de länder där organisationen får vara verksam. Auktorisationen får även förbindas med andra villkor. För att täcka kostnaderna för verksamheten får en auktoriserad organisation ta ut avgifter av dem som söker adoptionshjälp. har tillsyn över de auktoriserade adoptionsorganisationerna. Dessa är skyldiga att på begäran tillhandahålla de handlingar som rör verksamheten. Auktorisationen får återkallas bl.a. när de förutsättningar som varit villkor för auktorisation inte längre föreligger. Ett beslut om avslag på ansökan om auktorisation eller återkallelse av auktorisation kan överklagas till regering- en. I samband med beslut om auktorisation skall utse minst två personer eller, om organisationens verksamhet kan antas bli av ringa omfattning, en person att företräda allmänintresset i organisationens arbete med internationell adoptionshjälp (samhällsrepresentant). Samhällsrepresentanterna skall ha sär- skild erfarenhet av barn- och ungdomsvård i stat eller kommun. När en organisation beslutar om adoptionshjälp skall lämnas eller ej skall enligt 8 § lagen om internationell adoptionshjälp minst en samhällsrepresentant delta.