prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — de bibliotek som | | huvudsakligen finansieras med skattemedel, bör fungera som ett | | integrerat bibliotekssystem. Regeringen föreslår i prop. | | 1996/97:3 en bibliotekslag som avser hela det allmänna | | biblioteksväsendet. Den statliga bibliotekspolitiken syftar till att ge medborgaren tillgång till litteratur och information oavsett bostadsort och ekonomiska omständigheter. Regeringen ser biblioteksväsendet, där de statliga, kommunala och landstingskommunala biblioteken ingår, som en enhetlig och samverkande resurs. Detta synsätt uttrycks i det förslag till bibliotekslag som föreslås i den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3) Enligt förslaget till bibliotekslag skall högskolebiblioteken inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid högskolan svara för biblioteksservice inom högskolan, och i samverkan med landets biblioteksväsen även i övrigt ge biblioteksservice. Det skall finnas tillgång till sådana bibliotek vid alla högskolor. Länsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek och andra statliga forskningsbibliotek m.m. skall avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna samlingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken i deras strävan att erbjuda låntagarna en god biblioteksservice. Forskningsbibliotekens villkor och det sätt på vilket de integreras i högskolans verksamhet är väsentliga delar av regeringens forsknings- och utbildningspolitik. Samhället präglas av en hög förändringstakt. Det är sannolikt att framtidens samhälle i än högre utsträckning än kommer att präglas av mer fritid, av tätare arbetsbyten och byten av bostadsort. Detta kommer fortlöpande att ställa krav på nya kunskaper. Gränserna mellan vad som är skola, högskoleutbildning, fortbildning och vidareutbildning samt forskning kan bli mer otydliga. Forsknings- och folkbiblioteken kommer då sannolikt att närma sig varandra i arbetsmetoder och serviceutbud. Skälen för regeringens bedömning: I den analys av utvecklingen av de svenska forskningsbiblioteken som Kungl. (KB) ingav till regeringen framhålls att högskolan - mot bakgrund av ett ökat antal studerande, det pedagogiska förnyelsearbetet och den snabba IT-utvecklingen - målmedvetet måste satsa på sina bibliotek. Det är viktigt att bibliotekens standard inte försämras. Informationskompetens och bättre resurser för självstyrt lärande har stor betydelse för utbildningens kvalitet. Mot den bakgrunden är det angeläget att högskolorna och deras respektive styrelser, som har det yttersta ansvaret för verksamheten, noga följer utvecklingen och ser över sina prioriteringar. För att kompensera ett svagare utgångsläge och så långt möjligt eliminera skillnaderna i bibliotekens standard behöver de mindre och medelstora högskolorna vidta åtgärder för att stärka sina bibliotek. Högskolans utbildning bör ge färdighet att söka, kritiskt värdera och kreativt utnyttja information. Sådana kunskaper måste ges en fastare ställning och bli en självklar ingrediens inom grundutbildningen. Ansvarsbibliotekssystemet, som syftar till att skapa ett nationellt informationsförsörjningssystem på hög internationell nivå och att stärka forskningsbibliotekens utåtriktade verksamhet, har utvärderats och givits en mycket positiv bedömning. Regeringen anser att systemet bör byggas ut så att det blir heltäckande. I detta sammanhang bör en särskild insats göras för att beakta den växande kvinno-, mans- och genusforskningens behov. Informationsteknologin har på många sätt underlättat tillgången till information och det är viktigt att se till att nya hinder av ekonomisk och praktisk natur inte uppkommer som begränsar tillgängligheten. KB har tagit på sig en samordnande roll när det gäller licensavtal på IT-området för forskningsbiblioteken. Högskolorna bör därför inte på egen hand ingå långsiktiga licensavtal. Studenter som deltar i distansutbildning skall ha samma rätt till god biblioteksservice som andra studenter. Nya former för biblioteksservice till distansstuderande, gärna i samarbete mellan högskolor, högskolebibliotek och folkbibliotek, bör prövas. Därvidlag är det viktigt att särskilt folkbibliotekens förutsättningar och möjligheter beaktas. Det lokala samarbetet mellan folkbibliotek och högskolebibliotek bör också uppmuntras. För att fullt ut utnyttja de möjligheter informationstekniken medger bör bibliotekssystemet LIBRIS utvecklas till en nationell och allmän informationsresurs. Regeringen avser därför att ge KB i uppdrag att utveckla och driva ett IT-baserat nationellt bibliotekssystem som utgår från LIBRIS. Åtgärderna syftar till att ge landets biblioteksväsende och andra användare möjlighet att utnyttja ett modernt bibliotekssystem med samordnade och användarvänliga sökmöjligheter. Regeringen anser att utveckling, underhåll och drift av det utvecklade LIBRIS skall finansieras via anslaget till KB. KB skall således ej debitera användarna för utnyttjandet av systemet, vilket bör vara i drift . För att folkbiblioteken skall kunna tillgodogöra sig innehållet i detta nationella bibliotekssystem avser regeringen att utveckla SUNET till att omfatta också landets folkbibliotek (huvudbiblioteken). Ett utvecklingsstöd för berörda folkbibliotek bör därvid beräknas. Statliga och statsunderstödda museer bör även anslutas. Regeringen tar upp resursfrågan i budgetpropositionen för . Även de bör ha möjlighet att ta del av utbudet. Publicering av vetenskaplig och annan information sker i ökad utsträckning i elektronisk form. Det är viktigt att också denna information och dessa vittnesbörd om vår samtid bevaras på ett ändamålsenligt sätt. I syfte att säkra den framtida tillgången till denna typ av information förbereds en översyn av lagen 1993:1392 om pliktexemplar av dokument. Behovet av översyn har påtalats av , (bet. 1995/96:KrU4, rskr. 1995/96:60). I likhet med KB har Arkivet för ljud och bild () i enlighet med pliktexemplarslagen ett nationellt ansvar för sitt område. Det övergripande målet för är att möjliggöra forskning i svensk kultur och svenskt samhälle genom att tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Eftersom pliktexemplarslagen är grunden för ALB:s verksamhet, regleras verksamhetens omfattning av utbudet av ljud- och bildmedier. Utvecklingen inom området har medfört en ökning av verksamhetens omfång som kan mötas med enbart rationaliseringar. KB, och har på regeringens uppdrag utrett metoder att långsiktigt bevara elektroniska dokument. Utredningen har visat att det enda säkra sättet att bevara elektroniskt arkivmaterial är fortlöpande omkopiering till nya system och nya informationsbärare, s.k. migrering, en personalintensiv och kostsam verksamhet. Kraven på ALB:s utrustning är höga både när det gäller ADB, ljud- och videoteknik. För att möta de nya utmaningar som den tekniska utvecklingen och den nya mediesituationen medför, bör ges förutsättningar att ersätta utsliten och föråldrad utrustning samt att utveckla verksamheten. Bl.a. bör arbetet att utveckla ett system för automatisering av bevarandefunktionen påbörjas. För att i enlighet med pliktexemplarslagens föreskrifter skall kunna motsvara de ökade kraven, föreslår regeringen i budgetpropositionen att anslaget till ökas med . Stiftelsen , som i praktiken har en ansvarsfunktion på barnboksområdet, har genom KB ett statsbidrag. Institutet bedriver en kvalificerad verksamhet såväl nationellt som internationellt. har utarbetat en strategi för utveckling och utnyttjande av ny teknik som ger institutet möjlighet att effektivisera insatserna inom sitt ansvarsområde. Institutet behöver en teknisk upprustning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för en ökning av bidraget till med . Regeringen har i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (IT) (prop 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) uttryckt sin uppfattning att statsmakternas roll skall vara att stimulera användningen av IT på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. I en IT-utveckling som i hög grad drivs av enskilda och lokala initiativ måste statens insatser ses som en del av dessa och samverka med de utvecklingsaktiviteter som pågår i kommuner, län och regioner, i näringslivet samt i olika lokala nätverk och organisationer. Vidare har föreslagits att staten skall prioritera uppgifter inom de tre områdena rättsordningen, utbildningen samt samhällets informationsförsörjning. Regeringen har vidare i denna proposition redovisat ett omfattande förslag till åtgärder för ökad användning av IT inom bl.a. högre utbildning och forskning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag och en rad olika åtgärder kommer därmed att vidtas för att understödja utveckling av IT- användningen inom högskolan och för att främja forskningen inom området. Således kommer högskolorna att åläggas utarbeta handlingsprogram för användningen av IT inom utbildning och forskning. Datornätet för högre utbildning och forskning (SUNET) kommer att byggas ut, göras snabbare och få ett vidgat användningsområde. Särskilda insatser görs för att främja utnyttjandet av IT- teknik för en utbyggd forskningsinformation och inom forskningsbiblioteken. Högskolan och informationstekniken påverkar varandra, dels genom att tekniken är viktig för utvecklingen av högskolans forskning, dels eftersom högskolans IT- forskning är betydelsefull för utvecklingen av informationstekniken. Dessa två aspekter behandlas i det följande var för sig. Regeringens främsta uppgift när det gäller att främja användningen av IT inom forskningen innebär att ombesörja att en adekvat infrastruktur finns tillgänglig, nationellt och internationellt, som kan bidra till en öppen, kreativ vetenskaplig miljö. Härigenom stärks forskningens kvalitet och den får ökade möjligheter att bidra till en positiv samhällsutveckling. En sådan infrastruktur bör innefatta kraftfulla datanät som förbinder forskare med varandra men också med samhälle och näringsliv över hela världen. IT- användningen kräver också internationellt samarbete på hög nivå för att åstadkomma nödvändig harmonisering av teknik och regler och för att bygga upp globalt tillgängliga databaser. Det är också nödvändigt att ekonomiska resurser finns för anskaffning av utrustning och programvaror för att kunna utnyttja möjligheterna. och övriga nordiska länder har i stor utsträckning varit föregångare när det gäller att bygga upp allmänt tillgängliga datanät för t.ex. forskningsändamål. Universitetsdatornätet SUNET har således varit i drift och det anslöts också tidigt till motsvarande andra nordiska och internationella nät. Investeringarna i datautrustning och programvaror har också varit omfattande. Exempelvis har de särskilda medel som anvisats för dyrbar vetenskaplig utrustning i mycket hög utsträckning avsett datautrustning. Utöver den breda tillgång till datorkapacitet, som blir nödvändig för all forskning, krävs också spetsberäkningskapacitet i form av bl.a. vektor- och parallelldatorsystem. Rådet för högpresterande datorsystem () verkar i ett nationellt perspektiv för att anläggningar med högsta möjliga prestanda skall bli tillgängliga för svenska forskare genom att fördela medel för investeringar i och drift av sådana anläggningar. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens bedömning är att är väl rustat för att utnyttja och utveckla informationstekniken inom forskningen. De ytterligare åtgärder som genomförs till följd av regeringens IT-proposition kommer att ge goda förutsättningar för att svensk forskning behåller och ytterligare förstärker sin ställning. Regeringen avser dessutom att anvisa medel för att genom inrättandet av en forskarskola bygga upp kompetensen inom IT- och telekommunikationsområdet. Denna fråga behandlas i avsnittet IT-forskning i kapitel 3.11.7 i denna proposition. Universitet och högskolor måste , utifrån de insatser som görs av statsmakterna, utnyttja de möjligheter som står till buds. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas åt att i nätverk bygga upp immateriella centra för högkvalitativ forskning där forskare över hela landet i internationellt samarbete kan bedriva forskning vid den internationella forskningsfronten. I anslutning till den utbyggnad av forskningen vid mindre och medelstora högskolor som regeringen förordar i avsnitt 3.8 blir sådana nätverk särskilt viktiga. Teknikens möjligheter till samarbete och kommunikation med forskare över hela världen bör t.ex. utnyttjas för att även etablera kontakter med universitet i utvecklingsländer. Här kan unga forskare finna motparter, stöd och stimulans som inte alltid står till buds i deras närmiljö. Regeringen förutsätter att högskolorna i de handlingsplaner som utarbetas beaktar de nämnda aspekterna. Detta kräver också ett nationellt samspel mellan högskolorna i samverkan med . Internationellt samarbete också på regeringsnivå är väsentligt för att så långt möjligt eliminera de hinder för global kommunikation som beror på bristande internationell harmonisering, otillräckligt utbyggd infrastruktur och höga kostnader för nätanvändning i vissa länder. Regeringen avser att aktivt arbeta för att dessa frågor tas upp inom EU och inom berörda internationella organisationer. Många av de problem som är mest angelägna för att trygga jordens överlevnad och mänsklighetens ekonomiska och kulturella utveckling är globala till sin natur. Exempel härpå är miljöfrågorna, befolkningsfrågan och resursfrågorna. Adekvata åtgärder fordrar i många fall ny kunskap och sådan kan endast produceras i internationellt samarbete. Det är regeringens strävan att informationstekniken skall kunna utnyttjas för att bygga upp internationella decentraliserade forskningsprogram kring globala frågor. Regeringen har i avsnitt 3.11.2 redovisat sin avsikt att verka för ett utbyggt internationellt samarbete kring dessa frågor. 3.11 Forskning inför 2000-talet 3.11.1 De statliga forskningsresursernas omfattning och inriktning för perioden - 1999 De samlade svenska insatserna för forskning och utvecklingsarbete är, som beskrivits i det föregående, betydande. Prognoser för pekar mot en nivå uppgående till . Den totala satsningen på forskning och utvecklingsarbete placerar högt i jämförelse med andra när det gäller FoU-insatser i förhållande till BNP. I en situation där statens utgifter måste begränsas och stora besparingar varit nödvändiga gör regeringen bedömningen att de samlade offentliga resurserna för forskning inte kan fortsätta att öka. Regeringens inställning är emellertid att de statligt finansierade forskningsinsatserna även fortsättningsvis måste hållas på en hög nivå, väl jämförbar med vad som görs i andra länder som är ledande inom forskningen, och att forskning behövs för alla samhällsområden. Konkret kommer detta till uttryck i de samlade statliga forskningsinsatserna som avser såväl grundforskning inom skilda discipliner som sektorsforskning inom olika verksamhetsområden. Regeringens förslag innebär således en fortsatt satsning på forskning på nuvarande höga nivå både vad avser volym och kvalitet. Regeringens förhoppning är att huvuddelen av de besparingar i den statliga budgeten avseende forskning som föreslagits i vårpropositionen skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen redovisar i budgetpropositionen för sina förslag till anslag till forskning och utvecklingsarbete. För uppgår anslagen enligt budgetförslaget till ca . Detta avser endast anslag för forskning. Härtill kommer medel som av myndigheter själva avsätts för FoU om . Regeringen lägger också i denna proposition (avsnitt 3.5) fram förslag om riktlinjer för ändringar i stiftelseförordnandena för de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Ändringarna gör det möjligt att bättre samordna de resurser som finns inom stiftelserna med övrig offentlig forskningsfinansiering. En stor del av forsknings- och utvecklingsinsatserna görs inom det privata näringslivet. Det är angeläget att de insatser som finansieras med offentliga medel kan stödja och samverka med näringslivets insatser för att därigenom bidra till att landets samlade insatser inom forskning och utvecklingsarbete ger högsta möjliga utbyte. Detta kommer till uttryck i de förslag till förbättrad samverkan som presenteras i denna proposition. De svenska forskningsinsatserna har utvecklats . En rad överväganden ligger således bakom inte bara den omfattning utan också den övergripande inriktning som de nu har. Det är regeringens bedömning att insatserna genom denna successiva uppbyggnad har fått en profil som ger en god grund för fortsatt verksamhet. Tyngdpunkten i insatserna är resurserna för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. De årliga anslagen för dessa ändamål kommer, vid bifall till regeringens förslag i årets budgetproposition, att uppgå till ca . Universitetens och högskolornas anslag till forskning och forskarutbildning fördelas av statsmakterna på fakultetsområden. Ungefär en tredjedel av anslagen avser medicinsk forskning och forskarutbildning, medan områdena naturvetenskap respektive teknik får vardera knappt en fjärdedel. Sammantaget går alltså mer än tre fjärdedelar av anslagen till dessa forskningsområden. Samhällsvetenskap och humaniora får respektive av resurserna. Forskningsråden och kommer, enligt förslagen i budgetpropositionen, att förfoga över sammanlagt ca , exklusive avgifter till europeiska forskningsorganisationer. Av forskningsrådsmedlen för avser naturvetenskaplig forskning, medicinsk forskning, teknisk forskning och kulturvetenskaplig forskning. För forskningsinsatser inom olika samhällssektorer innebär budgetpropositionen för insatser på sammanlagt ca exklusive medel som avsätts av myndigheterna själva. Som angivits i regeringens förslag till riktlinjer för forskningspolitiken är det statsmakternas uppgift att svara för de övergripande beslut som i sammanfattning redovisats ovan, medan det är universitet och högskolor, forskningsråd och sektorsforskningsmyndigheter som skall svara för den närmare inriktningen av verksamheten inom olika områden. Till belysning av verksamheten inom olika områden och därigenom som ett fördjupat beslutsunderlag för , redovisas här i korthet vissa aktuella frågor och önskvärda utvecklingslinjer inom de olika forskningsområdena. Framställningen utgår från myndigheternas årsredovisningar och anslagsframställningar. Redovisningen tar först upp grundforskning inom naturvetenskap, teknik, medicin och kulturvetenskaper samt viss tvärvetenskaplig forskning. Därefter behandlas mer direkt samhällsrelevant forskning med inriktning på näringslivet, arbetsmarknaden, sociala frågor etc. För varje forskningsområde anges också omfattningen av de föreslagna resuserna. Slutligen behandlas vissa forskningsområden vilka regeringen anser bör bli föremål för särskilda åtgärder. Internationella utvärderingar ger övervägande högt betyg åt den svenska naturvetenskapliga och matematiska forskningen. Inom flertalet discipliner inom detta vida fält finns områden där intar en relativt framstående position, internationellt sett. Molekylärbiologin, det fasta tillståndets fysik och kemi, den matematiska analysen och statistiken kan nämnas som särskilt starka områden där hög kvalitet och bredd förenas. Bland sådana områden där det anses väsentligt att forskningen stärks kan nämnas de processinriktade geovetenskaperna, organismbiologi och icke-linjär optik. I Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) systematiska internationella utvärderingar av svensk forskning ges även kritiska synpunkter på och förslag till förändringar av det svenska universitetssystemet. Man påtalar att unga forskare bör ges ökat stöd och ökade möjligheter till en självständig utveckling, att stödet till kvinnliga forskare bör ökas och åtgärder vidtas för att kvinnors deltagande i forskningen skall underlättas. Det framförs också att småinstitutioner bör slås samman till större enheter för att på universitetsnivå underlätta förnyelse och samverkan, att forskarutbildningen bör effektiviseras, att tjänstestrukturen vid högskolorna måste reformeras och att rörligheten bland forskarna bör öka. Högskolorna måste själva ta ett ansvar i dessa frågor, även om de flesta av dem tas upp i förslag i denna proposition, eller av utredningar vars resultat kommer att behandlas . Matematik är en disciplin där svensk forskning varit och är världsledande inom betydelsefulla delområden. Det finns ett stort behov av forskarutbildade matematiker, både inom universitet och högskolor och inom industrin och andra delar av näringslivet. Regeringen finner det angeläget att de myndigheter som är ansvariga för matematisk forskning, främst universiteten, de tekniska högskolorna, NFR och () i högre grad uppmärksammar dessa behov. Till de angelägna satsningarna inom NFR:s ansvarsområde under den följande tre- årsperioden hör att främja rörlighet och förnyelse, att utveckla former för att information om den naturvetenskapliga forskningens resultat, synsätt och sam- hällsrelevans når allmänhet och beslutsfattare, att främja jämställdhet och stimulera kvinnor till forskarkarriär inom områden där de är underrepresentera- de, att öka forskardeltagandet i grundutbildningen, och att öka utbytet av deltagande i EU:s forskningsprogram och i andra internationella samar- betsprojekt. Gränsöverskridande forskning måste också främjas, inte minst sådan som gäller globala miljö- och försörjningsproblem. Medel för naturvetenskaplig forskning anvisas via fakultetsanslagen, anslaget till och anslaget Europeisk forskningssamverkan m.fl. I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Till detta kommer den forskning som bedrivs vid mindre och medelstora högskolor. Svensk teknisk grundforskning ligger i den internationella frontlinjen inom områden som bioteknik (t.ex. immunteknik, biosensorer och genterapi), informationsteknologi (t.ex. fotonik, nanostrukturer, bildbehandling, reglerteknik, telekommunikation och logikprogrammering), materialvetenskap och kemiteknik (t.ex. polymerkemi och yt- och kolloidkemi). Inom andra områden behövs förstärkningar, t.ex. vad gäller teknisk mekanik och utveckling av beräknings- och simuleringsmodeller för tekniska ändamål. Det är också väsentligt att de systemtekniska aspekterna inom teknikvetenskaperna tydliggörs. En svaghet inom teknisk forskning är bristen på samverkan mellan forskning som rör teknikutveckling och forskning om teknikanvändning. Denna fråga behandlas utförligare i avsnitt 3.11.6 Socialt motiverad teknikutveckling i denna proposition. Utöver de nämnda satsningarna är det också angeläget att tydligare uppmärksamma behovet av kompetensuppbyggnad och att garantera kvalitet i forskarutbildningen inom nya områden. Forskarutbildningen måste effektiviseras och göras mer attraktiv både för studenter och för näringslivet. Det är för den närmaste tre- årsperioden angeläget att satsningen på unga forskare förstärks och att växel- verkan med näringslivet, genom bl.a. industridoktorander och adjungerade industriforskare, vidareutvecklas. Gränsöverskridande forskning måste också främjas, inte minst sådan som gäller globala miljö- och försörjningsproblem. Fa- kulteter och forskningsråd bör också vidareutveckla former för information om den tekniska forskningens resultat och relevans, främja jämställdhet och stimulera kvinnor till forskarkarriär inom teknisk forskning, öka for- skardeltagande i grundutbildningen och öka utbytet av deltagande i EU:s forskningsprogram och i andra internationella samarbetsprojekt. Teknisk forskning på IT-området är en annan angelägen fråga. Frågan behandlas utförligare i avsnittet 3.11.7 IT-forskning i denna proposition. Medel för teknisk grundforskning anvisas via fakultetsanslagen och anslaget till . I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Till detta kommer den forskning som bedrivs vid mindre och medelstora högskolor. Internationella jämförelser visar att kombinerar medicinsk grundforskning med kliniknära utvecklingsarbete på ett ovanligt framgångsrikt sätt.