prop · GK03108 · 1997-01-01 00:00:00 — 2.5 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7 § skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 7 §1Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. -------------------------------------------------------------------- Val av nämndeman i hovrätt Val av nämndeman i hovrätt förrättas förrättas av eller, om av . I i länet finns kommun som ej ingår förrättas valet av i landstingskommun, av kommunfullmäktige i och kommunfullmäktige kommun. med den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1988:616. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §2Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, fastställer för varje län det antal nämndemän som skall utses. -------------------------------------------------------------------- Val av nämndeman i fastighets- Val av nämndeman i fastighets- domstol förrättas av domstol förrättas av landstings- eller, om i länet finns kommun fullmäktige. I förrättas som ej ingår i landstingskommun, valet av kommunfullmäktige i av och kommun- . fullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1974:1064. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:1064. 2 Senaste lydelse 1988:619. 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar1 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 §2 -------------------------------------------------------------------- Nämndeman i kammarrätt och Nämndeman i kammarrätt och länsrätt länsrätt utses genom val. Val utses genom val. förrättas av förrättas av eller, om . I i länet finns kommun som inte län förrättas val av ingår i landstingskommun, av kommunfullmäktige i och kommunfullmäktige kommun. med den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas val av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökad med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering skall ske framgår av fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är folkbokförd. Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1981:1323. 2 Senaste lydelse 1991:513. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 -------------------------------------------------------------------- består, består, utöver ordföranden, av 14 leda- utöver ordföranden, av 14 ledamöter, möter, som utses genom val. Valet som utses genom val. Valet förrättas av . Om det i förrättas av . länet finns en kommun som ej ingår I skall valet förrättas i landstingskommunen, skall av kommunfullmäktige i valet förrättas av och kommun. För de ledamöter som har kommunfullmäktige med den för- valts av delning dem emellan som eller kommunfullmäktige skall lika regeringen bestämmer efter många ersättare väljas. I föreskrifter om val av ledamöter skall valet förrättas av och ersättare meddelas av kommunfullmäktige i regeringen. För de ledamöter som har valts av eller kommunfullmäktige skall lika många suppleanter väljas. Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och suppleanter meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1983:169. 2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 5 §1 -------------------------------------------------------------------- Val av ledamot i skattenämnd Val av ledamot i skattenämnd förrättas av landstingsfullmäktige.förrättas av . Om det i länet finns en kommun I förrättas valet av som inte ingår i för- kommunfullmäktige i rättas valet av landstingsfull- kommun. mäktige och kommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som skattemyndigheten bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas valet av kommun- fullmäktige i . -------------------------------------------------------------------- Valet skall vara Valet skall vara proportionellt, om det begärs av proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som minst så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls om motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer valet med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om kvoten är avser, ökat med 1. Om kvoten är ett ett brutet tal, skall den brutet tal, skall den avrundas avrundas till närmast högre hela till närmast högre hela tal. I lagen (1955:138) om lagen (1992:339) om proportionellt valsätt vid val proportionellt valsätt finns inom landsting, kommunfullmäktige särskilda föreskrifter om för- m.m. finns särskilda föreskrifter farandet. Vid val av ledamöter skall eftersträvas att lekmannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ledamöternas ålder, kön och yrke. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1991:1682. 2.10 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs att i 10 a § jaktlagen (1987:259)1 orden "och " skall bytas ut mot "". Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse av 10 a § 1996:954. 2.11 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:000) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § vallagen (1997:000) skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar. Dessa är 1. valkrets (med undantag av ), 3. län, 4. län, 9. kommun, 12. läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13. läns södra valkrets (, , , , , , , , , och Ystads kommuner), 14. läns norra och östra valkrets (, , , , , , , , , , , och kommuner), 15. , -------------------------------------------------------------------- 17. valkrets (Göte- 17. läns västra borgs och län med undantag valkrets (, , av ), , , , , , , , , Tanums, Tjörns, och kommuner), -------------------------------------------------------------------- 18. läns norra 18. läns norra valkrets (Ale, , valkrets (Ale, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner), och Åmåls kommuner), -------------------------------------------------------------------- 19. läns södra valkrets 19. läns södra (, , , valkrets (, , , och Ulrice- , , och hamns kommuner), kommuner), -------------------------------------------------------------------- 20. , 20.Västergötlands läns östra valkrets (, , , , , , , , , , , , , och kommuner), 21. län, 23. , och 29. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Förslag om ändrad länsindelning i har lämnats av Regionberedningen i delbetänkandet och - regioner i förändring (SOU 1993:97). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren har publi- cerats (Ds 1994:110). I slutbetänkandet Regional framtid (SOU 1995:27) har Regionberedningen presenterat ett förslag till utformning av den offentliga organisationen på regional nivå. Förslaget innebar att ansvarsfördelningen mellan staten och den kommunala självstyrelsen ändras så att det regionala utvecklingsansvaret förs över från länsstyrelserna till landstingen. I fråga om länsindelningen föreslogs bildandet av län och . har godkänt regeringens förslag i propositionen 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. att län skulle bildas (bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206). I propositionen 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindelningen i län m.m. har regeringen redovisat sin avsikt att återkomma till beträffande läns- indelningen i västra . Ett förslag kunde enligt regeringens mening läggas fram först sedan den närmare avgränsningen av ett nytt västsvenskt län klarlagts. En särskild utredare har haft i uppdrag att ta upp överläggningar med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra berörda parter i de aktuella länen i syfte att klarlägga den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län (dir. 1996:11). I uppdraget har vidare ingått att utarbeta un- derlag om lokaliseringen av regional offentlig förvaltning i ett nytt västsvenskt län och att lämna förslag till val av residensstad (dir. 1996:59). Frågan hur en länsstyrelseorganisation skulle kunna se ut i ett nytt väst- svenskt län har utretts i särskild ordning (dir. 1996:13). En särskild utredare har haft i uppdrag att ange närmare form och innehåll för den decentraliserade länsförvaltningsorganisation som förhållandena i regionen skulle kräva. De båda utredarna har redovisat sina uppdrag. Rapporten västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar finns i bilaga 1. Samman- fattningen av rapporten - en ny västsvensk länsstyrelse finns i bilaga 2.- En beräkningsmodell av besparingar vid länssammanläggningar har redovisats av Statskontoret i rapporten län och länsstyrelser i och - konsekvenser för ekonomi och administration (rapport 1995:18). En sammanfattning av rapporten har lämnats i prop. 1995/96:38 (s. 5-6). Framställningar om att få bedriva försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har i olika sammanhang förts fram från politiska organ i , , , och samt de båda . I propositionen 1996/97:36 om den regionala samhällsorganisationen redovisade regeringen sin syn i regionfrågan och föreslog - med framställningarna som grund - att , och län skulle omfattas av en lag om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning och att ett försök i skulle bedrivas med ett samverkansorgan på regional nivå. Syftet med försöksverksamheten är att utveckla former för en bättre demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna i , och samt och , och gemensamt har inkommit med framställningar om att få ingå i en försöksverksamhet med en mera samordnad statlig länsförvaltning. I ovan nämnda proposition föreslogs en försöks- verksamhet på med vidgad samordnad länsförvaltning, som innebär att länsarbetsnämnden och inordnas i organisation. har härefter antagit regeringens förslag att en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genomförs i , och län till (bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). har också antagit förslaget om ett försök med samordnad länsförvaltning på . I försöksverksamheten i förs inte några statliga beslutsbefogenheter över och verksamheten behöver därför inte regleras i lag. Framställning om att få genomföra försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har härefter inkommit från företrädare för fem riksdagspartier i . Förslaget utgår från att de tre landstingen i och , och samt motsvarande landstingsverksamhet inom bildar en ny region med direktvalt fullmäktige. I denna proposition behandlar regeringen frågan om bildandet av samt utökning av försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning till att omfatta även . Fråga om remiss till Lagrådet Lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning granskades av Lagrådet på initiativ (bet. 1996/97:KU4). Regeringen gör den bedömningen att de ändringar som föreslås i lagen är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. De lagändringar som föreslås i övrigt är ändringar som följer som en konsekvens av länssammanläggningen och är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande även i dessa fall skulle sakna betydelse. 4 Ny länsindelning i Den historiska bakgrunden har tecknats i regeringens proposition 1995/96:38 om länsindelningen i och m.m. (s. 18-20). har precis som andra regioner i vissa specifika historiska och kulturella förut- sättningar, som präglat utvecklingen. Genom en historiskt djupgående tradition har länsindelningen byggt på äldre folkligt förankrade lands- och landskaps- gränser och på kriterier, som var relevanta för tiden. De administrativa gränserna i bedöms som allt mindre själv- klara. Förhållandena har motiverat särskilda översyner som har sina rötter i diskussioner som fördes . Den allmänna diskussionen om länsindelningen i har förts efter några huvudlinjer. Det dominerande förändringsalternativet var att bilda ett nytt län med utgångspunkt från förhållandena i Storgöteborgs-om- rådet, där problemen visat sig mest uttalade. har det geografiska perspektivet utvidgats. Vill man finna en på lång sikt hållbar lösning synes det oundvikligt att flera andra län måste omfattas av en ny länsindelning. Med det synsättet förordade såväl (SOU 1992:66) som Regionberedningen (SOU 1993:97) i stället ett nytt län som omfattar en större del av . Huvudargument för kraven på en förändring har varit att samhällsutvecklingen gradvis lett till att läns- och landstingsindelningen inte helt och hållet motsvarar en funktionell administrativ indelning och behovet av regional planering och interkommunal samverkan. Genom skilda avtal och samarbetsorgan för exempelvis hälso- och sjukvård, kommunikationer och infrastrukturutbyggnad, miljö, näringslivsutveckling och internationella kontakter har olägenheterna med de administrativa förhållandena till viss del kunnat överbryggas. Det har dock blivit allt tydligare att detta samarbete inte helt kan ersätta den enhetliga planering som skulle kunna ske om hela eller huvuddelar av den västsvenska regionen fanns inom ett och samma län. Önskemålen om strukturella insatser i i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för regional utveckling, ekonomisk tillväxt och god livsmiljö har därför blivit allt mer framträdande. 4.2 Nytt västsvenskt län - gränser och lokaliseringar I propositionen 1995/96:38 om länsindelningen i och m.m. konstaterade regeringen att det finns en bred uppslutning från samt kring en ändrad länsindelning i , medan ett antal kommuner i har varit kritiska till att ingå i ett nytt västsvenskt län. Innan ett konkret förslag till länsindelningsreform kunde läggas fram behövde därför förutsättningarna för den framtida länstillhörigheten för vissa enskilda kommuner i gränsområdena övervägas närmare. Inriktningen borde vara att och , samt läggs samman . En särskild utredare (dir. 1996:11) har härefter tagit upp överläggningar med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra berörda parter i om den geografiska utsträckningen av ett nytt län. I utredarens uppdrag har vidare ingått att utarbeta underlag om lokalisering av regional offentlig förvaltning och föreslå residensstad i det nya länet (dir. 1996:59). Resultatet av arbetet har redovisats i rapporten västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar. Utredaren konstaterar att det nu finns en mycket stor uppslutning kring de förslag som läggs fram, men att enigheten inte är total i alla frågor. Utredarens bedömning är dock att för- slaget i sin helhet, både när det gäller det nya länets geografiska utformning och lokaliseringarna, kan genomföras i stor enighet. 4.3 Det nya västsvenska länet -------------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: , och | | med undantag av och kommuner läggs den 1 | | samman till ett län. | | och kommuner förs till .| | läggs länsstyrelserna i , | | och samman till en länsstyrelse. Förslaget från utredningen om ett nytt västsvenskt län överensstämmer med regeringens. Regionberedningens förslag: , och Skara- borgs län samt i läggs samman till ett län. Remissinstanserna: En redovisning av remissinstansernas synpunkter på Regionberedningens förslag finns i prop. 1995/96:38 (s. 20 ff.). Sammanfatt- ningsvis saknas lokal och regional förankring när det gäller . När det gäller samt finns en bred majoritet för en länssammanläggning. I har flertalet kommuner varit negativa till att ingå i ett nytt västsvenskt län. De har framfört tvek- samhet om bl.a. förutsättningarna att känna samhörighet inom ett så geografiskt omfattande nytt västsvenskt län. Skälen för regeringens förslag: En sammanläggning av de västsvenska länen har diskuterats , även om det inte alltid har rått enighet om vilka län eller delar som bör omfattas av en sådan åtgärd. En allmän åsikt har varit att man bör söka grunden, för vilka delar som skall ingå, i de lokala och regio- nala diskussionerna och initiativen. Dessa hade nått så långt att en länsindelningsreform i denna del av landet kunde initieras. I propositionen 1995/96:38 om länsindelningen i och redovisades skäl som talar för att , och bör läggas till grund för en ny administrativ indelning i . Mot bakgrund av den oenighet som förelåg i om ett län med en sådan utformning, var emellertid en sammanläggning av hela län som i långt ifrån självklar. Enskilda gränskommuners länstillhörighet borde därför övervägas ytterligare innan en reform kunde komma till stånd. Dessa överväganden, som har anförtrotts en särskild utredare, är nu redovisa- de. Vad som därvid har framkommit visar att en uppslutning bakom det nya länets utformning nu är så påtaglig, lokalt och regionalt, att ett konkret förslag om indelningsändring nu kan läggas fram. Att så bör ske - med inriktning att i princip bör ingå i ett nytt västsvenskt län - har även uttalat (bet.1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206). Intressegemenskap och regionala beroenden bör enligt regeringens mening vara riktpunkten för hur ett nytt västsvenskt län skall avgränsas. Det nya länets av- gränsning österut kan få en tillfredsställande lösning genom att tillmötesgå de två kommuner i som uttalat att de vill tillhöra ett annat län. Regeringen förordar således att och kommuner, vilka sedan gammalt har ett starkt näringsgeografiskt samband med , förs över till Jönkö- pings län. Genomförda folkomröstningar i de båda Skaraborgskommunerna ger stöd för anslutning till . En sådan justering av länsgränsen innebär, enligt vår uppfattning, inget avsteg från reformens huvudändamål, nämligen att söka tillskapa en region som är funktionellt bättre anpassad till den faktiska utvecklingen. En lång rad olika faktorer rörande den näringsgeografiska inrikt- ningen - arbetskraftspendling, flyttningsrörelser, kommunikationer m.m. - har påverkat utvecklingen så att de båda kommunerna utgör en integrerad del av en gemensam bostads- och arbetsmarknad för hela södra . Mot den bakgrunden föreslogs en överföring av och kommuner till av en statlig utredning (SOU 1974:84). Utredningen om ett nytt västsvenskt län har också bedömt effekterna för och kommuner av om de i stället skall ingå i . En rad frågor har belysts - kommunala funktioner, landstingsfunktioner, statliga funk- tioner, övrig regional samverkan, ekonomi och övergångsfrågor. Av rapporten framgår att inga stora problem eller skillnader till följd av förändrad länstillhörighet har kunnat identifieras. Den viktigaste frågan som noterats är att ansvarsfördelningen och avgränsningen av konstnadsansvaret mellan kommuner och landsting är olika i de berörda länen. Regeringen anser att gällande lagstiftning ger förutsättningar att lösa dessa frågor. Detsamma gäller de förhandlingsfrågor i övrigt mellan kommun och landsting som föranleds av en förändrad länstillhörighet. Regeringen anser därför att tiden nu är mogen att tillmötesgå önskemålen om att bilda ett nytt västsvenskt län. Som en följd av länssammanläggningen bör de nuvarande länsstyrelserna i och , och läggas samman till en ny länsstyrelse. Länssammanslagningen och därmed även de tre länsstyrelsernas sammanläggning bör genomföras . 4.4 Det nya länets namn -------------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Det nya länet i benämns | | län. Regionberedningens förslag: Det nya länet bör benämnas . Remissinstanserna: Frågan behandlas inte särskilt i något av remissvaren. Skälen för regeringens förslag: Regeringen ser ett värde i att det nya västsvenska länet namnges efter ett av de ingående historiska landskapen. Landskapet har urgammal hävd. Landskapsbegreppet kan spåras under den latinska formen Westragothia, som fick sin nordiska form Västrägotlandi . Mot den bakgrunden och med beaktande av att det nya länet till huvuddelen, både geografiskt och befolkningsmässigt, kommer att bestå av landskapet , bör benämningen väljas. Olägenheten av att läns- och landskapsnamnet inte stämmer överens är begränsad, och det finns exempel på sådana avvikelser i län som namngivits efter landskap. Regeringen föreslår således att det nya länet skall benämnas . 4.5 Residensstad i det nya länet -------------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall vara residensstad i | | län. Förslaget från utredningen om ett nytt västsvenskt län överensstämmer med regeringens. Regionberedningens förslag: bör vara residensstad i Västra Göta- lands län. Remissinstanserna: I yttranden över Regionberedningens förslag anser flertalet kommuner och landsting att valet av residensstad i ett nytt västsvenskt län i första hand är en statlig angelägenhet. Frågan tas dock upp i några remissvar, där respektive förespråkas. Skälen för regeringens förslag: Den utredare som haft i uppdrag att klarlägga den geografiska utformningen av ett västsvenskt län har i samråd med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser samt andra berörda parter tagit fram en strategi för lokaliseringen av offentlig förvaltning i det nya länet. Kartläggningen innefattar verksamhet som bedrivs av den nya , det kommande regionfullmäktige och andra regionala offentliga organ. Valet av resi- densstad utgör i sammanhanget en viktig komponent, där en utgångspunkt har varit att försöka balansera olika delar av samhällsorganisationen i förhållande till varandra. Vid valet av residensstad talar ett flertal omständigheter för . Denna stad är på många sätt navet i det västsvenska samarbetet med sin hamn, storlek och som centrum för många olika funktioner inom såväl offentlig förvaltning som det privata näringslivet.