prop · GK03128 · 1997-01-01 00:00:00 — 3 § Allmän domstol skall på talan om det häva registreringen av en växtsort, om 1. växtsorten på ansökningsdagen eller, om innehavaren av växtförädlarrätten åtnjutit prioritet, på den dag från vilken prioritet har getts inte uppfyllde kravet på nyhet i 3 kap. 2 § eller kravet på särskiljbarhet i 3 kap. 3 §, 2. växtsorten som anges under 1 inte uppfyllde kravet på enhetlighet i 3 kap. 4 § eller kravet på stabilitet i 3 kap. 5 §, såvida sorten har registrerats huvudsakligen på grundval av upplysningar som sökanden tillhandahållit, 3. växtsorten har registrerats i strid med 3 kap. 7 §, eller 4. växtsorten har registrerats för någon som inte var berättigad till det och talan inte har väckts om överföring av registreringen. En registrering får inte hävas på den grunden att den som fått registreringen har haft rätt till bara en viss andel i växtförädlarrätten. 4 § Har en växtsort registrerats för någon annan än den som är berättigad till det enligt 1 kap. 1 §, skall domstolen på talan av den berättigade överföra registreringen på honom eller henne. Talan skall väckas inom den tid som anges i 5 §. 5 § Talan enligt 3 § första stycket 4 som grundas på att en växtsort har registrerats för någon annan än den som är berättigad till det får föras endast av den som påstår sig vara berättigad till sorten. Talan skall väckas efter det att käranden fått kännedom om registreringen och de övriga omständigheter på vilka talan grundas. Om innehavaren av växtförädlarrätten var i god tro när sorten registrerades eller när växtförädlarrätten övergick på honom eller henne, får talan inte väckas senare än efter registreringen. I övriga fall får talan enligt 3 § föras av var och en som förorsakas någon nackdel av registreringen och, om det är motiverat från allmän synpunkt, av den myndighet som regeringen bestämmer. 6 § skall avregistrera en växtsort, om 1. sorten inte längre uppfyller kraven i 3 kap. på enhetlighet och stabilitet, eller 2. innehavaren av växtförädlarrätten inte har följt ett föreläggande enligt 6 kap. 3 § och underlåtenheten utgör hinder för tillförlitlig efterkontroll. 7 § Om en sortbenämning har registrerats i strid med denna lag och om skälet mot registrering kvarstår, skall registrera en ny benämning för växtsorten. Detsamma gäller om en registrerad sortbenämning uppenbarligen blivit ägnad att vilseleda allmänheten eller blivit stridande mot allmän ordning eller ägnad att väcka förargelse. Innehavaren av växtförädlarrätten skall i fall som avses i första stycket ges tillfälle att föreslå en ny benämning. En registrerad benämning på en sort för vilken skyddstiden gått ut eller växtförädlarrätten på annat sätt upphört får på begäran av innehavaren av växtförädlarrätten eller då det annars finns anledning till det efter prövning av avregistreras, om benämningen inte längre används. 8 § I artikel 92.2 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt finns särskilda bestämmelser som gäller då en växtsort registrerats för gemenskapens växtförädlarrätt efter det att sorten registrerats enligt denna lag. 9 kap. Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 1 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en växtförädlar- rätt döms till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. 2 § På yrkande av innehavaren av växtförädlarrätten eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja växtsorten får allmän domstol vid vite förbjuda den som gör intrång i växtförädlarrätten att fortsätta intrånget. 3 § Om käranden visar sannolika skäl för att intrång i växtförädlarrätten förekommer och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget förringar värdet av ensamrätten till växtsorten, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt avgjorts eller något annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas skall svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra risk för skada. Ett förbud enligt första stycket får meddelas endast om käranden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas svaranden. Kan käranden inte ställa sådan säkerhet, får domstolen befria käranden från detta. I fråga om slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts av svaranden. När målet avgörs skall domstolen pröva om förbud som har meddelats enligt första stycket fortfarande skall bestå. 4 § I fråga om överklagande av beslut enligt 3 § samt i fråga om handläggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i om överklagande av beslut enligt 15 kap. . 5 § Talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med en sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i en växtförädlarrätt skall betala skälig ersättning för utnyttjandet av växtsorten samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. När ersättningens storlek bestäms skall hänsyn tas även till det intresse som innehavaren av växtförädlarrätten har av att intrång inte görs och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Den som gör intrång i en växtförädlarrätt utan uppsåt eller oaktsamhet skall betala ersättning för utnyttjandet av sorten, om och i den utsträckning det är skäligt. Talan om ersättning får endast avse skada innan talan väcktes. Om talan inte förs inom den tid som har sagts, är rätten till ersättning förlorad. 7 § På yrkande av den som har lidit intrång i en växtförädlarrätt får domstolen efter vad som är skäligt till förebyggande av fortsatt intrång besluta att sådant växtmaterial som intrånget gäller skall lämnas ut mot lösen till den som har lidit intrånget eller förstöras samt att ett föremål vars användande skulle innebära intrång skall på visst sätt ändras eller förstöras. Vad som har sagts gäller inte mot den som i god tro har förvärvat materialet eller särskild rätt till det och som inte själv har gjort intrång i växtförädlarrätten. 8 § Egendom som avses i 7 § får tas i beslag, om det skäligen kan antas att ett brott enligt 1 § har begåtts. I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet. Trots vad som sägs i första stycket kan domstolen på yrkande besluta att innehavare av material som avses där skall få förfoga över materialet mot skälig ersättning och på skäliga villkor i övrigt. Bestämmelserna i 7 § och i första och andra styckena tillämpas också i fråga om försök och förberedelse enligt 1 § andra stycket. 9 § Utnyttjar någon en växtsort som avses med en ansökan om registrering, skall vad som sägs om intrång i växtförädlarrätt tillämpas, om ansökan leder till registrering. För ett sådant utnyttjande får dock inte dömas till ansvar. Ersättning för skada på grund av utnyttjande som sker innan ansökan har kungjorts enligt 5 kap. 9 § får bestämmas endast enligt 6 § andra stycket. Trots 6 § tredje stycket är rätten till ersättning inte förlorad, om talan väcks senast efter det att växtförädlarrätten registrerades. 10 § Om registreringen av en växtsort har hävts genom en dom som har vunnit laga kraft, får domstolen inte döma till påföljd eller besluta om någon annan åtgärd enligt 1-9 §§. Förs talan om intrång i en växtförädlarrätt och gör den mot vilken talan förs gällande att registreringen bör hävas, skall domstolen på dennes yrkande förklara målet vilande i avvaktan på att frågan om hävning av registreringen slutligt prövas. Om talan om detta inte har väckts, skall domstolen i samband med vilandeförklaringen förelägga den mot vilken talan om intrång förs inom vilken talan om hävning skall väckas. 11 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 4 kap. 2 § döms till böter och skall ersätta den skada som uppkommer. Om oaktsamheten är ringa, döms inte till ansvar. I sådana fall kan ersättningen jämkas. 1 § Innehavaren av en växtförädlarrätt eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja en växtsort får föra talan om att det skall fastställas om regi- streringen ger skydd mot någon annan. En förutsättning för detta är att ovisshet råder om förhållandet och att detta är till nackdel för innehavaren av växtförädlarrätten eller licenstagaren. Under samma villkor får den som bedriver eller avser att bedriva verksamhet föra talan mot en innehavare av en växtförädlarrätt om att det skall fastställas om det finns hinder för verksamheten på grund av registreringen. Om det i ett mål som avses i första stycket görs gällande att registreringen bör hävas, skall 9 kap. 10 § andra stycket tillämpas. 2 § Den som vill väcka talan om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av en registrering eller om meddelande av tvångslicens skall anmäla detta till samt underrätta var och en som enligt växtsortregistret innehar licens att utnyttja sorten. Om en licenstagare vill väcka talan om intrång i växtförädlarrätten eller om fastställelse enligt 1 § första stycket, skall licenstagaren underrätta innehavaren av växtförädlarrätten om detta. Underrättelseskyldigheten skall anses fullgjord när en underrättelse i rekommenderad försändelse har sänts under den adress som antecknats i växtsortregistret. Om det inte visas när talan väcks att anmälan eller underrättelse har gjorts, skall käranden ges tid till detta. Försitter käranden , får talan inte tas upp till prövning. 3 § Om det enligt inte finns någon behörig domstol för en talan om bättre rätt till en växtsort, om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av sådan registrering, om tvångslicens eller om fastställelse enligt 1 §, skall talan väckas vid . 4 § Domstolen skall sända en kopia av en dom eller ett slutligt beslut i mål enligt denna lag till . 5 § slutliga beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Ett beslut genom vilket ansökan om registrering bifalls får dock överklagas endast av den som i behörig ordning har framställt en invändning mot ansökan. Återkallar invändaren sitt överklagande, får detta ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Ett beslut genom vilket ett yrkande om överföring enligt 5 kap. 8 § har bifallits får överklagas av sökanden. Den som har framställt yrkande om överföring får överklaga ett beslut genom vilket yrkandet avslagits. 6 § Ett beslut av överklagas till Patentbesvärsrätten från beslutets dag. Ett slutligt beslut av Patentbesvärsrätten överklagas till Regeringsrätten från beslutets dag. Därvid tillämpas 35-37 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om överklagande av kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av överklagande till Regeringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. 1 § En innehavare av en växtförädlarrätt som inte har hemvist i skall ha ett ombud som är bosatt här i landet. Ombudet skall ha behörighet att för innehavaren av växtförädlarrätten ta emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden om växtförädlarrätt med undantag av stämning i brottmål och av föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombudet skall anmälas till växtsortregistret och antecknas där. Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har anmält något ombud enligt första stycket, kan delgivning i stället ske genom att den handling som skall delges sänds till honom eller henne under den i växtsortregistret antecknade adressen. Om någon fullständig adress inte är antecknad i registret, kan delgivning ske genom att handlingen hålls tillgänglig hos och genom att ett meddelande om detta och om handlingens huvudsakliga innehåll kungörs i en publikation som regeringen bestämmer. Delgivningen anses ha skett när det som har sagts har blivit fullgjort. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om storleken på avgifter enligt denna lag. 3 § Regeringen får föreskriva att växtsorter som det söks registrering för får genomgå provning hos en myndighet i någon annan stat eller hos en internationell institution. Regeringen får vidare föreskriva att personer som söker registrering för en sort för vilken de tidigare sökt registrering i någon annan stat skall vara skyldiga att redovisa vad myndigheten i den staten delgett dem om prövningen av villkoren för registrering. 1 § Den som ger in en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt till för vidare befordran enligt artikel 49.2 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt skall betala en avgift med det belopp som regeringen bestämmer. 2 § Vid intrång i en gemenskapens växtförädlarrätt tillämpas bestämmelserna i 9 kap. 1 § om ansvar för intrång i en växtförädlarrätt. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs växtförädlarrättslagen (1971:392). Denna lag skall tillämpas även på växtsorter som är registrerade för ikraftträdandet eller som registreras på grund av ansökningar som har gjorts , om inte annat följer av vad som föreskrivs nedan. En registreringsansökan som har kungjorts före ikraftträdandet skall behandlas och avgöras enligt äldre bestämmelser. De nya bestämmelserna tillämpas inte när det gäller åtgärder som har vidtagits eller rättigheter som har förvärvats före ikraftträdandet. 2 kap. 4 § andra stycket i den nya lagen gäller inte växtmaterial som har bringats i omsättning enligt 4 § tredje stycket i den äldre lagen. Frågan om hävande av registrering av en växtsort som har registrerats enligt äldre bestämmelser skall bedömas enligt de äldre bestämmelserna. Om någon före ikraftträdandet har börjat utnyttja växtmaterial på ett sätt som inte fordrade samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten enligt äldre bestämmelser men som fordrar sådant samtycke enligt denna lag, får han eller hon trots de nya bestämmelserna i nödvändig och sedvanlig utsträckning fortsätta den planerade verksamheten, dock längst till efter ikraftträdandet. Sådan rätt har under motsvarande förutsättningar även den som har vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja växtsorten. Om ansökan om registrering avser en växtsort på vilken äldre bestämmelser inte var tillämpliga och ansökan görs efter denna lags ikraftträdande, skall tidsfristen i 3 kap. 2 § 1 vara i stället . I fråga om beslut av som har meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser om överklagande tillämpas. **FOOTNOTES** 1EGT nr L 227, , s.1 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 1, 4 och 17 §§ lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 -------------------------------------------------------------------- Patentbesvärsrätten prövar som Patentbesvärsrätten prövar som förvaltningsdomstol överklagande förvaltningsdomstol överklagande av beslut av patent- och regi- av beslut av Patent- och regi- streringsverket enligt vad som streringsverket enligt vad som föreskrivs i patentlagen föreskrivs i patentlagen (1967:837) eller med stöd därav (1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt i utfärdade bestämmelser samt i mönsterskyddslagen (1970:485), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (1960:644), varumärkeslagen (1960:644), namnlagen (1982:670) och lagen namnlagen (1982:670) och lagen (1991:1559) med föreskrifter på (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens om- yttrandefrihetsgrundlagens om- råden. Vidare prövar Patentbe- svärsrätten överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtföräd- larrättslagen (1997:00). 4 §2 -------------------------------------------------------------------- Patentbesvärsrätten är domför Patentbesvärsrätten är domför med med tre ledamöter. Fler än fyra tre ledamöter. Fler än fyra får får ej i annat fall än som sägs i inte i annat fall än som sägs i 5 § sitta i rätten. 5 § sitta i rätten. I patentmål som inte gäller I patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller pantsättning av patent eller pa- patentansökningar skall minst tentansökningar samt i mål om två tekniskt kunniga ledamöter växtförädlarrätt skall minst två ingå i rätten och skall en leda- tekniskt kunniga ledamöter ingå i mot vara lagfaren, om ej rätten rätten och skall en ledamot vara finner att medverkan av lagfaren, om inte rätten finner lagfaren ledamot icke är att medverkan av lagfaren behövlig. I mål om pantsättning ledamot är obehövlig. I mål om av patent eller patentansök- pantsättning av patent eller pa- ningar skall minst två lagfarna tentansökningar skall minst två ledamöter ingå i rätten. I mål om lagfarna ledamöter ingå i rätten. mönster, varumärke, namn eller I mål om mönster, varumärken, namn utgivningsbevis för periodisk eller utgivningsbevis för perio- skrift skall minst två lagfarna disk skrift skall minst två ledamöter ingå i rätten. lagfarna ledamöter ingå i rätten. Åtgärd som avser måls beredande En åtgärd som avser ett måls får i den omfattning domstolen beredande får i den omfattning bestämmer vidtagas av ledamot i domstolen bestämmer vidtas av en domstolen eller av annan ledamot i domstolen eller av tjänsteman hos denna. någon annan tjänsteman hos denna. 17 §3 -------------------------------------------------------------------- I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av ett ett slutligt beslut av patent- slutligt beslut av Patentbe- besvärsrätten finns bestämmelser svärsrätten finns bestämmelser i i patentlagen (1967:837), mön- patentlagen (1967:837), mönster- sterskyddslagen (1970:485), skyddslagen (1970:485), varu- varumärkeslagen (1960:644), märkeslagen (1960:644), namn- namnlagen (1982:670) och lagen lagen (1982:670), lagen (1991:1559) med föreskrifter på (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens om- yttrandefrihetsgrundlagens om- råden. råden samt i växtförädlarrättslagen (1997:00). Ett beslut av patentbesvärs- Ett beslut av Patentbesvärsrät- rätten, som inte är slutligt, får ten, som inte är slutligt, får överklagas endast i samband med överklagas endast i samband med överklagande av beslut i själva överklagande av beslut i själva målet. Ett beslut får dock målet. Ett beslut får dock överklagas särskilt när rätten har överklagas särskilt när rätten har 1. ogillat invändning om jäv 1. ogillat invändning om jäv mot ledamot av rätten eller in- mot ledamot av rätten eller in- vändning om att hinder förelig- vändning om att hinder föreligger ger för talans prövning, för talans prövning, 2. avvisat ombud eller 2. avvisat ombud eller biträde, biträde, 3. utdömt vite eller straff 3. utdömt vite eller straff för för underlåtenhet att iaktta underlåtenhet att iaktta föreläg- föreläggande eller ålagt vittne gande eller ålagt vittne eller eller sakkunnig att ersätta sakkunnig att ersätta kostnad kostnad som vållats genom som vållats genom försummelse försummelse eller tredska, eller tredska, 4. förordnat angående ersätt- 4. förordnat angående ersättning ning för någons medverkan i för någons medverkan i målet, målet, 5. utlåtit sig i annat fall än 5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga som gäller som avses i 4 i fråga som gäller allmän rättshjälp. Sådant särskilt överklagande som Sådant särskilt överklagande avses i andra stycket får göras som avses i andra stycket får av den som beslutet angår, om göras av den som beslutet angår, det har gått honom eller henne om det har gått honom emot. Beslutet överklagas till Beslutet överklagas till re- Regeringsrätten. Därvid tillämpas geringsrätten genom besvär. bestämmelserna i 7 § Därvid tillämpas bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen 7 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) och i 35-37 §§ samma (1971:291) och i 35-37 §§ samma lag om överklagande av kammarrät- lag om besvär över kammarrättens tens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt om att det krävs särskilt till- tillstånd för prövning av stånd för prövning av besvär till överklagande till Regeringsrätten regeringsrätten och om de grun- och om de grunder på vilka sådant der på vilka sådant tillstånd tillstånd meddelas. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. **FOOTNOTES** 1 Senaste lydelse 1991:1564. 2 Senaste lydelse 1987:1331. 3 Senaste lydelse 1991:1564. 3 Ärendet och dess beredning För nya växtsorter finns det en särskild civilrättslig skyddsform, växtförädlarrätt. Skyddet, som liknar patent, regleras i växtförädlarrättslagen (1971:392) och växtförädlarrättskungörelsen (1971:393). Enligt växtförädlarrättslagen kan den som har framställt en ny växtsort genom registrering få växtförädlarrätt, vilket innebär en viss ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja sorten. Ansökningar om växtförädlarrätt prövas av . Lagstiftningen bygger internationella konvention för skydd av växtförädlingsprodukter (Convention Internationale pour la Protection des Obtentions Végétales) som ofta kallas . De stater som har tillträtt konventionen bildar nämligen en union för skydd av växtförädlingspro- dukter, vilken betecknas UPOV (l''''Union Internationale pour la Protection des Obtentions Végétales). Unionen, som har sitt säte i , administreras i nära anslutning till för den intellektuella äganderätten (, ). antogs en reviderad text av konvention (se prop. 1982/83:136). I samband därmed gjordes vissa ändringar i växtförädlarrättslagen för att den skulle stämma överens med de nya konventionsåtagandena. reviderades konventionen på nytt, bilaga 1 (den officiella engelska texten och en inofficiell svensk översättning). har undertecknat den reviderade konventionstexten, som ännu inte har trätt i kraft. Inom Europeiska unionen (EU) finns en förordning på växtförädlarrättens område, rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt. Genom förordningen, som trädde i kraft , infördes en gemensam europeisk växtförädlarrätt som är gällande i alla unionens medlemsländer parallellt med de olika staternas nationella skydd för växtsorter. Gemenskapens växtförädlarrätt ersätter således inte de nationella systemen. Vissa kompletterande nationella regler i anslutning till förordningen har införts i växtförädlarrättslagen. Dessa regler trädde i kraft (prop. 1995/96:177, bet. 1995/96:LU23, SFS 1996:470). gjorde och en framställning till om jordbruksundantag, s.k. farmer''''s privilege, inom växtförädlarrätten. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju 89/1943). skrevs i en promemoria, där frågan om ett svenskt tillträde till konventionstext behandlades, och ett förslag till ny växtförädlarrättslag lades fram (Ny växtförädlarrättslag, Ds 1995:69). En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju 95/4495). Den av och väckta frågan behandlades på nytt i promemorian i anslutning till de frågor om jordbruksundantag som aktualiseras av den reviderade konventionstexten. I promemorian lades även fram förslag till nationella regler med anledning av att EG-förordningen om gemenskapens växtförädlarrätt blivit tillämplig. I en separat proposition föreslogs på grundval av denna del av promemorian vissa ändringar i den gällande växtförädlarrättslagen. Som nämnts trädde dessa regler i kraft . På grundval av promemorians förslag i övrigt lägger regeringen i denna proposition fram förslag till en ny växtförädlarrättslag och till vissa ändringar i lagen om Patentbesvärsrätten. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. De lagförslag som lades fram i promemorian finns i bilaga 3.