prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — För den löpande verksamheten bör institutet ha en statlig grundfinansiering, resten bör i huvudsak vara uppdragsforskning med medel från industrin. Institutet och dess forskare skall dessutom, på samma sätt som högskolans forskare, kunna söka anslag för forskningsprojekt från statliga forskningsfinansiärer, stiftelser, EU:s forskningsprogram etc. Institutets organisatoriska form bör utredas. Institutet bör, som en nationell resurs, placeras på eller i anslutning till en högskola. Detta skulle möjliggöra för studenter att praktisera på institutet, som därmed också skulle bli en väg ut i näringslivet. I en svensk modell av ett skulle dessutom kontakterna mellan forskningen och skolan (grundskola såväl som gymnasieskola) kunna utvecklas, för att på detta sätt på ett tidigt stadium öka intresset för teknik. Institutet skulle därigenom kunna fungera som en länk mellan forskning, skola och näringsliv. Regeringen avser att låta utreda möjligheterna för att inrätta ett nytt tekniskt forskningsinstitut i med den angivna inriktningen. Som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör staten vara beredd att ställa en engångsumma av till förfogande under förutsättning att utredningen leder till att projektet kan genomföras. Ställningstaganden till finansiering av driftkostnader m.m. kommer att göras när utredningen presenterat sitt förslag. Eventuella tillkommande kostnader för staten utöver de som här har föreslagits, skall finansieras genom omprioritering inom befintliga ramar. bör avsättas för ändamålet för senare användning dels genom att anvisas på tilläggsbudget under anslaget D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet, dels genom att får användas av för innevarande budgetår anvisade medel under reservationsanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m. m. Regeringen tar upp frågan om det avsedda institutet även i den forskningspolitiska propositionen. Finansiering av förslag avseende tekniskt forskningsinstitut och SUNET m. m. Regeringen har beslutat att universiteten och vissa högskolor skall återbetala sammanlagt till staten. Regeringen anmäler detta även i budgetpropositionen för . Till följd av den förstärkning av statsfinanserna som därigenom uppkommit anser regeringen att det nu finns utrymme för de i det föregående nämnda satsningarna på ett tekniskt forskningsinstitut och SUNET. 6.9 (nionde huvudtiteln) Från EG-budgeten finansierad kompensation för revalvering av jordbruksomräkningskursen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Anslaget anvisades med anledning av att fick ge jordbrukssektorn av EG finansierat kompensationsstöd till följd av revalveringen av jordbruksomräkningskursen, den s.k. gröna kursen, . Kronans gröna kurs har därefter åter revalverats, varför anslaget nu behöver ökas för att ta hänsyn till ytterligare stöd. Anslaget föreslås ökas med samma belopp som kommer att utbetalas från EG-budgeten . Europeiska unionens råd antog en förordning om kompensation för märkbara sänkningar av jordbruksomräkningskurserna före (förordning (EG) nr 2990/95, EGT nr L 312/7). beslutade rådet att förlänga förordningens giltighet fram till . Förordningen föreskriver att , i det fall en sådan sänkning av kursen sker, får bevilja stöd till jordbruket under tre på varandra följande tolvmånadersperioder med början efter den månad då kursen revalverades. Beloppet för den andra och den tredje perioden skall minskas med en tredjedel av det belopp som ges . Stödet får inte inriktas på en viss produktion. Den svenska kronans jordbruksomräkningskurs gentemot ecun revalverades första gången . skedde ytterligare en uppskrivning, även med . Det innebär att EG:s förordning åter skall tillämpas för . Det nya kompensationsbelopp som kommer att utgå från EG-budgeten uppgår till totalt , vilket skall fördelas . För första är stödet (- juli 97). Perioden därefter utgår följaktligen två tredjedelar av detta belopp, dvs. Den tredje () kommer slutligen en tredjedel, 52,77 miljoner, att betalas ut. På den svenska statsbudgeten tas anslag upp motsvarande de belopp som erhåller från EG-budgeten. Inkomsterna som tas upp på inkomsttitel ökar med samma belopp. För utbetalning av det nya stödet krävs därför att anslaget ökas med samma belopp. Tillämpningsreglerna för stödet fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2921/95 av om närmare bestämmelser om kompensation för sänkning av vissa jordbruksomräkningskurser (EGT nr L305/60). Förordningen tillåter att man, om stödet per jordbruksföretag och i genomsnitt underskrider 400 ecu (), avstår från att fördela stödet direkt till företagen. Det stöd som kom till godo i och med revalveringen låg under denna gräns. Även är det genomsnittliga stödbeloppet så lågt, högst ca per företag och år, att kostnaden för att fördela och betala ut det till företagen skulle bli orimlig i förhållande till stödets storlek. Det bör således i första hand bli tal om utbetalning för kollektiva åtgärder. Därutöver föreskrivs att man i sådant fall får använda medlen antingen till kollektiva åtgärder av allmänt intresse för jordbruket eller till andra ändamål som av redan godkänts för nationellt stöd. Ytterligare ett krav är att stödet inte får ersätta nationella utgifter, den s.k. additionalitets- principen. Åtgärderna skall således till sin art eller storlek utgöra ett komplement till åtgärder som skulle ha vidtagit om detta stöd inte beviljats. De får inte heller åtnjuta annat stöd från gemenskapen. Fördelningen av stödet till olika ändamål skall godkännas av kommissionen innan utbetalning får ske. Ansökan skall lämnas före . Därefter har kommissionen till sitt förfogande att behandla ärendet och ge sitt utlåtande. På samma sätt som för det stöd som gavs med anledning av den tidigare revalveringen, avser regeringen att utforma detaljplanerna för den andra omgångens stöd och sedan i enlighet med tillämpliga EG-regler underställa kommissionen planerna för godkännande. Regeringen har för avsikt att tillämpa samma principer för fördelningen som vid det tidigare tillfället. Det bör noteras att även fiskerisektorn berörs av revalveringen varför denna också kan komma i åtjnutande av stödet. Åtgärder som kan komma ifråga är inom forskning och utveckling, markandsfrämjande åtgärder samt sociala- och miljöåtgärder. Regeringen kommer att ta slutlig ställning till programmet efter samråd med företrädare för näringen. D. och rennäringen m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . är enligt sametingslagen ansvarig för att organisera valet till tinget. är utsedd att ansvara för valet. Det är val . Nästa sametingsval äger rum . Arbetet med planeringen av valet har påbörjats. har i sin anslagsframställning för och i tilläggsansökan för innevarande budgetår yrkat för valet. Beloppet avser bl. a. kostnader för annonsering och information om valet, tryckning och utskick av röstkort och valsedlar, utbildning av valförrättare och bidrag till partier. Eftersom medel för valet inte budgeterats under anslaget gör regeringen bedömningen att bör tillföras för att administrera valet i enlighet med sametingslagen. Detta tillskott finansieras genom att förhandlingar med har resulterat i att medel från EG:s budget kommer att erhållas för vissa utgifter som ursprungligen budgeterats som nationella. 6.10 (tionde huvudtiteln) Det svåra läget på arbetsmarknaden ställer krav på kraftfulla insatser från statsmakternas sida. I regeringens proposition Vissa åtgärder för att halvera den öppna arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. har regeringen tydliggjort att arbetslösheten skall bekämpas med välutbildade kvinnor och män. En viktig del i detta arbete är den särskilda utbildningssatsningen. Av de nya platserna i vuxenutbildningen är 30 000 platser i högskolan. Fler studentbostäder är en förutsättning för att ungdomarna skall kunna genomföra sin utbildning och lägga grunden till ett livslångt lärande och därmed en stark ställning på arbetsmarknaden. Arbetslösheten inom byggsektorn är fortfarande hög. Att öka sysselsättningen inom denna del av arbetsmarknaden innebär inte bara att arbetslösa byggnadsarbetare ges sysselsättning utan också att investeringarna ökar och därmed att tillväxtens goda cirkel etableras. De äldre arbetslösa har en svår ställning på arbetsmarknaden. Att snabbt ge denna grupp kontakt med arbetslivet är av största vikt för att inte permanent ställa dem utanför den reguljära arbetsmarknaden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen nu insatser som verkar för tillväxt och mot långa tider av arbetslöshet och passivitet. Tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder Regeringens förslag: Ett tillfälligt investeringsbidrag införs för tiden fram t.o.m. för anordnande av studentbostäder. Bidrag lämnas för upp till 15 000 bostäder med maximalt för varje studentrum. Högst av investeringsmedel under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /96 får fram till utgången av användas för bidraget. Skälen för regeringens förslag: har beslutat (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom högskolan - särskilt vid högskolor utanför universitetsorterna - för att öka ungdomars möjligheter att stärka sin ställning i arbetslivet. Sammanlagt 30 000 nya årsstudieplatser kommer till följd härav att inrättas . Den snabba utbyggnaden av antalet utbildningsplatser på de mindre högskoleorterna kommer att starkt öka efterfrågan på ytterligare studentbostäder från dem som inte redan är bosatta på studieorten. Det är angeläget att dessa bostadsförsörjningsbehov kan tillgodoses och att den nyproduktion som behövs kommer igång snabbt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ett tillfälligt investeringsbidrag lämnas för produktion av nya studentbostäder på dessa studieorter. Bidrag bör kunna lämnas för bostäder för upp till 15 000 studerande med maximalt för varje studentrum i lägenheter för en eller två studerande. Det innebär att studentbostadsbyggandet kommer att kunna mer än fördubblas i förhållande till vad som annars kan förutsättas. Bidraget bör lämnas för bostäder som tillkommer genom sådana ny- eller ombyggnader som stöds med statlig bostadsbyggnadssubvention och för vilka inte annat statligt investeringsstöd lämnas. Underlaget för bostadsbyggnadssubventionen bör minskas med motsvarande belopp. Investeringsbidrag bör kunna lämnas för byggen som påbörjas - och som färdigställs inom från påbörjandet. Bidragsgivningen bör riktas in på sådant sätt att bidragen går till de byggherrar som erbjuder de villkor som är förmånligast för de boende. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser i denna del. Kostnaderna för investeringsbidraget bör få uppgå till sammanlagt högst . Endast en mindre del, ca , av denna kostnad beräknas falla ut före utgången av . Under tionde huvudtitelns reservationsanslag A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har budgetåren 1994/95 och 1995/96 under särskilda anslagsposter beräknats sammanlagt för ROT-åtgärder m.m. resp. byggnadsinvesteringar m.m. I fråga om vissa av de ändamål för vilka medel har beräknats har också särskilda ramar beslutats av . för påbörjande av arbeten eller för ansökan om stöd har passerats såvitt gäller flera av dessa stödformer. Såvitt redan nu kan bedömas kommer de fastställda ramarna inte alltid att utnyttjas fullt ut. Motivet till att anvisa särskilda medel för insatser inom ROT- och bygginvesteringsområdena var att öka byggsysselsättningen. Arbetslösheten inom byggsektorn är fortfarande hög. Det är angeläget att de avsatta medlen utnyttjas för att öka sysselsättningen inom denna del av arbetsmarknaden. Kostnaderna för investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder bedöms mot denna bakgrund kunna finansieras inom ramen för de åtaganden som gjorts för de sysselsättningsprogram som beslutades . En avstämning i denna del kan dock göras först sedan dessa program i huvudsak genomförts. Regeringen avser att i anslutning till vårpropositionen 1997 återkomma till med förslag till permanent finansiering av det nu föreslagna investeringsbidraget. Överblicken över medelsbehovet för de redan pågående programmen behöver förbättras. I fråga om vissa av de stödformer som ingår i programmen har någon sista dag för ansökan om utbetalning av stöd inte ställts upp. Regeringen avser därför att föreskriva att ansökan om utbetalning av stöd skall göras efter det att de stödberättigade arbetena skall ha slutförts, såvida inte annat redan finns föreskrivet eller - i det enskilda fallet - särskilda skäl finns att medge en utsträckt tid. De som har ansökt eller fått beslut om stöd kommer att underrättas om att en sista dag för utbetalning införs. A 5.Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Tidigareläggning av offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa Regeringens förslag: Starten för anordnande av offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa tidigareläggs från till . Kostnaderna för ersättning till deltagarna i åtgärden får belasta anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i sysselsättnings- propositionen (prop. 1995/96:222), att personer som fyllt och som uppbär arbetslöshetsersättning skall få delta i offentliga tillfälliga arbeten. Åtgärden vänder sig till personer som varit inskrivna som arbetslösa vid arbetsförmedlingen eller längre. Åtgärden skall finnas . Ersättningen till den enskilde föreslogs vara densamma som inom aktivitetsstödet. beslutade i enlighet med förslaget (yttr.1995/96:AU6y, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa träder i kraft . Det svåra läget på arbetsmarknaden gör att regeringen finner det angeläget att ge de äldre arbetslösa tillfälle till en aktiv kontakt med arbetslivet och därmed möjligheter att återgå till reguljär anställning. Ju de äldre arbetslösa står utanför arbetslivet desto större är risken för långvarig passivitet och bidragsberoende. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa träder i kraft . Förslaget innebär en ändring av ikrafträdandebestämmelsen av ovan nämnda lag. Ett lagförslag har upprättats inom . I 2 § lagen görs en hänvisning till lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd med utgångspunkt i dess respektive lydelse per . Detta torde dock sakna betydelse vid tillämpningen av lagen. Kostnaden för åtgärden under innevarande budgetårs två sista månader beräknas till högst och föreslås belasta anslaget A 5. Bidrag till arbetslöshetsersättning m.m. Stimulansersättning vid offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa Regeringens förslag: De personer som deltar i offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa får ett tillägg med per dag på sitt aktivitetsstöd. Skälen för regeringens förslag: Det är lika viktigt att skapa incitament för att få de äldre arbetslösa att ta del i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som arbetsförmedlingen erbjuder som att det är kvalitet i de insatser som skall bedrivas inom den offentliga sektorn inom ramen för offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa. Det är angeläget att de individer som deltar i åtgärden finner sina insatser menings- och värdefulla. Anvisningstidens längd, karaktären på arbetsuppgifterna och målgruppens bakgrund när det gäller erfarenhet och ålder medför att det är befogat att till aktivitetsstödet också lägga en stimulansersättning. Denna ersättning bör lämpligen vara i form av ett fast krontalsbelopp så att den får en fördelningspolitisk profil. Regeringen föreslår därför ett tillägg med per dag utöver den ersättning individen har enligt aktivitetsstödet. Kostnaden för denna stimulansersättning är beräknad till . Finansieringen av dessa medel skall ske genom en indragning av investeringsmedel från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 6.11 (fjortonde huvudtiteln) I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . kan med stöd av LIFE-förordningen (Rådets förordning (EEG) nr 1973/92 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön - LIFE) få bidrag för naturvårdsprojekt som skall ingå i Natura 2000. Bidrag kan beviljas av efter ansökan från myndigheter, organisationer eller enskilda. Fördelningen av bidrag sker en gång . För del bedömer vilka ansökta projekt som är de för naturvården mest angelägna. Därefter lämnas prioriteringsförslag till kommissionen. Kommissionen är inte bunden att följa prioriteringar. Det finns inte heller bestämmelser om hur LIFE-medel skall fördelas mellan medlemsländerna. Regeringen beräknar att kommissionen under /96, som innefattar två fördelningstillfällen, fattar beslut om att bevilja LIFE- bidrag på i storleksordningen . Utbetalningen av LIFE-bidragen delas ofta upp eftersom de sker i den takt projekten fortskrider. Motsvarande belopp förs upp under inkomsttitel Övriga bidrag från EG. C. Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. C 3.Bidrag enligt lantmäteritaxan I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett förslagsanslag på . Från anslaget betalas utgifter för de s.k. nedsättningsbeloppen enligt förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. Anslaget beräknas komma att överskridas med beroende på att ett stort antal sakägare varit berättigade till nedsatt taxa bl.a. i samband med större lantmäteriförrättningar. Med anledning av detta förhållande bör tillföras anslaget C3. Bidrag enligt lantmäteritaxan. Överskridandet finansieras genom att anslaget C1. Förvaltningskostnader för m.m. minskas med motsvarande belopp. Regeringen behandlar budget närmare frågan om den framtida utformningen av de s.k. nedsättningsbeloppen. Regeringen redovisar i denna proposition och i ett antal särskilda propositioner skatteförslag med effekter för och de därpå följande budgetåren. Förslagen har i flera fall aviserats i olika propositioner presenterade . Hit hör förslaget om nedjustering av skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster, som aviserades i prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. I samma proposition aviserades det nu presenterade förslaget om att ersätta den nuvarande skatten på el från vattenkraftverk med en fastighetsskatt. Utöver redan aviserade förslag redovisas här också förslag om vissa justeringar av skatterna på energi. Vidare lämnas förslag om förändringar av alkoholskatten m.m. Slutligen föreslås vissa begränsningar såvitt gäller skattefriheten vid privatinförsel av vissa alkoholhaltiga drycker. Regeringen redovisar, utan att lämna förslag, också sin bedömning vad gäller beskattningen vid s.k. självförvaltning av bostäder. Vid beredningen av lagförslagen har synpunkter inhämtats från och , vilka framfört vissa synpunkter av tekniskt slag. En fullständig redovisning av de olika förslagens effekter på statsbudget och offentlig sektor återfinns i avsnitt 4.5. Lagförslagen i denna proposition avser ändrade skattesatser och andra justeringar av tekniskt sett enkel beskaffenhet. Förslagen är enligt regeringens bedömning därför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 7.2 Justering av skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt Regeringens förslag: Skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster skall för uppgå till . Justeringen av skiktgränsen inför efterföljande inkomstår baseras på denna nivå. Skälen för regeringens förslag: I prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. aviserade regeringen förslag om viss begränsning av uppjusteringen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt för . Den aviserade förändringen har som bakgrund bl.a. den förändring av beskattningen av bilförmån som aviserades och som medför ett visst inkomstbortfall för det allmänna. Skiktgränsen bestämmer den nivå för den beskattningsbara inkomsten över vilken statlig inkomstskatt utgår. Hur skiktgränsen skall bestämmas finns angivet i 10 § andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL). Reglerna innebär att skiktgränsen räknas upp inför varje nytt inkomstår. Uppjusteringen baseras i princip på den procentuella förändringen i den allmänna prisnivån (KPI) med ett tillägg av . Som ett led i saneringen av de offentliga finanserna beslutade att uppjusteringen inför inkomståren 1995 - 1998 skulle begränsas i viss utsträckning. Samma begränsning gäller vid beräkningen av basbeloppsanknutna offentliga utgifter. Begränsningen innebär att enbart en viss andel av den faktiska inflationen beaktas och att samma andel tillämpas när tillägget beräknas. Vid uppjusteringen inför uppgår denna andel till . Med faktisk inflation avses fr.o.m. förändringen i konsumentprisindex andra året före inkomståret till juni månad året före inkomståret. De tidsbegränsade ändringarna i skatteskalan togs in i en särskild lag, lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxeringar. Vid gällande regler kan skiktgränsen för beräknas till . Denna beräkning baseras på en faktisk inflation på . Då det särskilda tillägget och nedräkningen till beaktas erhålls ovan redovisade nivå för skiktgränsen före det nu aktuella förslaget. Enligt regeringens mening är det önskvärt att korrigeringen av skiktgränsen för inte medför att denna i absoluta tal sjunker i förhållande till den nivå som gäller för , dvs. Mot denna bakgrund föreslås att skiktgränsen för fastställs till . Förändringen innebär att skiktgränsen kommer att ligga lägre än vid tillämpning av gällande regler. Justeringen av skiktgränsen inför därpå följande inkomstår följer gällande regler men baseras på denna lägre nivå. Förslaget föranleder ändringar i 2 § lagen om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxeringar. För taxeringsåren därefter, dvs. fr.o.m. , kommer enligt nu gällande bestämmelser den årliga uppräkningen av skiktgränsen i stället att ske enligt bestämmelserna i 10 § SIL. En justering av skiktgränsen i 10 § SIL så att den ansluter till skiktgränsen enligt den särskilda lagen som gäller taxeringar kommer då att bli nödvändig. Den föreslagna ändringen av skiktgränsen föreslås träda i kraft och tillämpas års taxering med vissa undantag som närmare anges i övergångsbestämmelserna. Enskilda näringsidkare kan i undantagsfall ha ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår. Det innebär att de vid taxering kan komma att beskattas för inkomster som hänför sig . Förslaget till justering av skatteskalan kan ge upphov till skärpt beskattning som träffar inkomster som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. För att ändringarna inte skall komma i strid med regeringsformens bestämmelser om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning bör den föreslagna ändringen av skiktgränsen inte tillämpas för skattskyldiga med beskattningsår som börjat senast den dag då denna proposition avlämnas till . För att förhindra vissa möjligheter till skatteplanering bör de nya reglerna emellertid gälla för näringsidkare vars verksamhet påbörjats efter nämnda datum. Regeringen föreslår därför med stöd av 2 kap. 10 § regeringsformen att de nu berörda reglerna skall tillämpas . De föreslagna övergångsreglerna innebär att om äldre bestämmelser skall tillämpas i fråga om beräkning av statlig inkomstskatt skall dessa tillämpas på hela den skattskyldiges inkomst av förvärvsverksamhet. 7.3 Fastighetsskatt på elproduktionsenheter Vattenkraftsskatt regleras i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft. Skatten tas ut av den som inom landet framställer elektrisk kraft i ett vattenkraftverk med en installerad effekt av minst 1 500 kW. Pumpkraftverk har uttryckligen undantagits. uppgår skatten till per kWh för kraft som är producerad i anläggningar som tagits i drift .