prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — TABELL 1.5 OFFENTLIGA FINANSER PROCENT AV BNP 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomstkvot 65,2 61,9 61,6 60,5 59,7 59,9 63,5 62,6 61,9 60,2 59,4 Skattekvot 55,8 52,8 51,1 50,2 49,8 50,0 54,3 53,6 53,2 52,1 51,3 Utgiftskvot 61,0 63,0 69,4 72,8 70,0 67,8 66,0 64,7 61,9 59,7 57,9 Statsskuldsräntor 4,5 4,4 4,7 5,5 6,3 6,5 6,6 6,2 5,6 5,1 4,7 Finansiellt sparande 4,2 -1,1 -7,8 -12,3 -10,3 -7,9 -2,5 -2,1 0,0 0,5 1,5 Statens lånebehov, mrd kr 25 75 150 242 185 138 21 26 9 9 -6 Nettoskuld -8,2 -5,2 4,8 11,1 22,1 26,0 28,2 29,7 27,9 26,8 25,1 Statsskuld 45,5 47,9 61,1 78,3 84,0 84,3 84,1 82,6 78,8 75,7 72,2 Konsoliderad skuld 43,8 53,0 67,1 76,0 79,0 78,2 77,7 77,1 73,9 71,1 67,8 Källor: , , och Finanspolitiken efter 1998 hade starka offentliga finanser. byggdes det upp en betydande finansiell förmögenhet inom den gemensamma sektorn, bl.a. genom sparande i AP- fonden. uppgick den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet till motsvarande av BNP. Detta bidrog till en god och stabil ekonomisk utveckling som gjorde det möjligt att förena full sysselsättning och stigande reallöner med låg inflation. urholkades de offentliga finanserna, vilket kulminerade i den statsfinansiella krisen inledning. Det fick till följd att den offentliga finansiella nettoförmögenheten förbyttes i en nettoskuld. Budgetsaneringen i kombination med en god sysselsättningsutveckling medförde att den offentliga sektorns förmögenhetsställning till stor del återställdes mot slutet av decenniet. inträde hade den gemensamma sektorn återigen en positiv finansiell förmögenhet genom de betydande tillgångarna i AP-fonden. Den ekonomiska krisen raderade dock ut den offentliga förmögenheten. beräknas den offentliga sektorns skulder överstiga motsvarande finansiella tillgångar med eller av BNP, dvs. en omvänd situation . Regeringen föreslår i denna proposition ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det finns en rad skäl för detta: En sådan politik innebär ett ansvarstagande för välfärden. På är det avgörande för möjligheter att bibehålla en god välfärd och ett anständigt samhälle. En bit in på nästa sekel kommer de offentliga åtagandena att utsättas för en större belastning bl.a. genom ett växande antal äldre. Den offentliga sektorn måste då stå för att möta denna utveckling. I takt med att de offentliga finanserna bringas under kontroll skapas utrymme för att aktivt använda finanspolitiken för att motverka försvagningar av konjunkturen eller tendenser till överhettning. Med ett överskott på som utgångsläge finns det en marginal att aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet i de offentliga finanserna hotar att bli för stort. Tendenser till stora underskott i de offentliga finanserna uppmärksammas snabbt både internationellt och inom landet. Särskilt gäller detta naturligtvis de länder som har en stor offentlig skuld. En stor offentlig sektor kräver starka offentliga fi- nanser. För att skall kunna klara att behålla en trygg och stabil välfärd krävs därför ett gemensamt sparande. Detta garanterar det demokratiska inflytandet över vård, omsorg och skola. EU-ländernas stats- och regeringschefer beslutade i om en som syftar till att varaktigt upprätthålla sunda offentliga finanser i hela EU. Alla medlemsstater även de som inte går in i vid bildandet har åtagit sig att på medellång sikt sträva mot offentliga finanser nära balans eller med överskott. Härigenom säkras en tillräcklig marginal till det s.k. referensvärdet för underskott i de offentliga finanserna, av BNP. Detta uppnår med ett långsiktigt budgetmål om 2 procents överskott. Ett högt offentligt finansiellt sparande ger utrymme för höga investeringar i utan att vår internationella skuldsättning ökar. Diagram 1.2 Finansiellt sparande offentliga sektorn Inom ramen för budgetmålen finns utrymme för att genomföra fempunktsprogrammet för arbete och utbildning. Programmet uppgår brutto till 1998, 1999 och . 1.3.3 Penning- och valutapolitiken Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt och riksbanksfullmäktige har definierat prisstabilitetsmålet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans om uppåt respektive nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och ställer sig bakom inflationsmål. Prisstabilitet är en förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Erfarenheterna visar att hög inflation försämrar förutsättningarna för en balanserad och uthållig tillväxt och därmed också för en stabilt ökande sysselsättning. Länder med varaktigt låg inflation är betydligt mindre sårbara när det inträffar ekonomiska störningar eller kriser av olika slag. Detta har varit mycket påtagligt i samband med den turbulens som vid olika tillfällen rått på de finansiella marknaderna . En hög inflation medför dessutom att inflationen varierar mer. Det försämrar möjligheterna för hushållen och företagen att planera och hämmar tillväxten. En hög inflation minskar möjligheterna till en god fördelningspolitik och en rättvis fördelning av tillgångar och inkomster. Utvecklingen under sent 1980- tal och visar tydligt risken med att släppa fram en ökad inflation. Förmögenheter omfördelades godtyckligt under inflationsåren och arbetslösheten steg dramatiskt när inflationsbubblan sprack. Diagram 1.3 Korta och långa räntor 1994-1997 Förtroendet för den svenska ekonomin har stärkts. De kraftigt förbättrade statsfinanserna är huvudorsaken till detta. och början av 1997 har inflationen och inflationsförväntningarna minskat. Även detta är en framgång för den ekonomiska politiken. Resultatet är att räntorna så gott som har halverats . Detta har skett trots den internationella ränteturbulensen . Den låga inflationen och det ökade förtroendet har möjliggjort för att lätta på penningpolitiken genom att stegvis sänka den s.k. reporäntan. har kronan försvagats. Detta har skett i en internationell finansiell miljö som varit mindre förmånlig än . Även om penningpolitiken primärt är inriktad på prisstabilitet och det därför inte finns något mål för växelkursen är instabiliteten icke tillfredsställande. Lägre räntor är väsentligt på många vis. Investeringar och sysselsättning stimuleras. Det blir lättare att sanera de offentliga finanserna och därmed att säkra en god offentlig verksamhet. En lägre ränta får också ett direkt genomslag i hushållens ekonomi. Räntefallet har medfört att kostnaden för bl.a. villalån har sjunkit. I figuren nedan visas hur månadskostnaden för ett normalt villalån på efter skatt har fallit . Jämfört med har månadskostnaden efter skatt minskat med . En liknande utveckling har även skett för bostadsrättslån. De som bor i hyresrätt gynnas också av de fallande räntorna i takt med att de sjunkande räntekostnaderna slår igenom i hyressättningen. Diagram 1.4 Månadskostnader för ett villalån på , rörlig och 5-års bindningstid, efter skatt skall ta ställning till ett svenskt deltagande i den europeiska valutaunionen. För att deltagande skall vara möjligt krävs att uppfyller inträdeskraven, de s.k. konvergenskriterierna. Endast genom att uppfylla dessa får en reell handlingsfrihet. Det kommande beslutet skall tas utifrån en styrkeposition. Regeringens bedömning är att kommer att kvalificera sig för ett deltagande i . Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet . har en flytande växelkurs. Prisstabilitet är det övergripande målet för penningpolitiken. Denna inriktning av penning- och valutapolitiken har fungerat väl. Valet av vilken växelkurspolitik bör bedriva framgent är beroende av beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen. Vissa lagändringar behöver göras till följd av de åtaganden gjort i anslutningsfördraget i samband med inträde i EU. Detta gäller bl.a. ställning. EG-fördraget anger att inte får begära eller ta emot instruktioner från riksdag, regering eller andra organ. Vidare skall riksbankschefen kunna avsättas endast om hon eller han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse eller inte längre uppfyller de krav som ställs för utövandet av ämbetet. skall ta ställning till om skall gå med i valutaunionen eller ej. Vid ett ställningstagande för ett deltagande bör även en lagändring om sedelutgivningsmonopolet övervägas. pågår det överläggningar med representanter för riksdagspartierna om dessa frågor. Här ingår även de frågor som har aktualiserats av den s.k. valutakompetensutredningen. Strävan är att åstadkomma en bred samsyn kring erforderliga lagändringar. Detta bör ske på ett sådant sätt att trovärdigheten hos penning- och valutapolitiken stärks. 1.4 Sysselsättningspolitiken Regeringens viktigaste uppgift är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Målet är att den öppna arbetslösheten skall halveras till . Arbetslöshet innebär alltid ett slöseri med resurser. Arbetslöshet är en olycka för den som drabbas. Den skapar klyftor och påfrestningar för både vuxna och barn och för samhället som sådant. Möjligheterna att i längden upprätthålla välfärd och en god social service och trygghet är helt beroende av förmågan att upprätthålla en hög sysselsättning. Det är genom arbete välfärden säkras. Kampen för full sysselsättning är ytterst en kamp för att hålla samman . har fattat en rad viktiga beslut: budgetsaneringen, EU-medlemskapet, omställningen av energisystemet, arbetsmarknadspolitiken m.m. Att osäkerheten om dessa frågor försvinner och att var och en kan lita på att välfärden bärs upp av sunda offentliga finanser, kommer att ha en positiv effekt på medborgarnas framtidstro. Regeringens ekonomiska strategi gör det möjligt att nå målet om 4 procents öppen arbetslöshet . Kunniga människor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhet skall göra som nation starkare. Kvaliteten på och tillgången till vård, omsorg och skola skall förbättras för att möjliggöra ett högt deltagande i arbetskraften för både kvinnor och män och för att skapa den för utvecklingen av samhället nödvändiga tryggheten. Utbildning och kompetens skall prägla hela . Såväl unga som äldre, kvinnor som män skall ges möjlighet att förbättra sin kompetens och kunskap. Arbetsmarknadspolitiken skall bli än mer flexibel, kvaliteten höjas och utnyttjandet av resurser förbättras. 1.4.1 Sysselsättning och arbetslöshet förlorade mer än en halv miljon arbetstillfällen, drygt 400 000 i den privata sektorn och ca 120 000 i den offentliga sektorn, varav ca 100 000 i kommuner och landsting. försvann 225 000 jobb inom industrin. Diagram 1.5 Öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillkom det ca 65 000 nya arbetstillfällen i den privata sektorn. Det var framför allt inom industrin som sysselsättningen ökade till följd av en kraftig ökning av industriproduktionen. Eftersom denna sektor har en större andel män som anställda har arbetslösheten för män fallit kraftigare än för kvinnor; från 1996. Den exportinriktade sektorn är av central betydelse för . Utan en stark privat sektor går det inte att ha en stark offentlig sektor. Diagram 1.6 Öppen arbetslöshet män och kvinnor I den offentliga sektorn har sysselsättningen i stort sett fallit . försvann 120 000 jobb i den offentliga sektorn. Därefter har sysselsättningen minskat med ytterligare 30 000 personer. Orsaken till denna utveckling är att den svaga ekonomiska utvecklingen i den privata sektorn ledde till kraftigt försvagade offentliga finanser. Den offentliga sektorn har en större andel kvinnor som anställda. Arbetslösheten för kvinnor har stigit från 1996. Satsningen på till den kommunala sektorn kommer också att bidra till att vända den stigande arbetslösheten för kvinnor. Utan den starka uppgången för det svenska näringslivet och den framgångsrika budgetsaneringen hade denna satsning inte varit möjlig. Diagram 1.7 Antal arbetade timmar har produktiviteten stigit med i genomsnitt . har dock medelarbetstiden ökat. Den höjda produktiviteten och den ökade medelarbetstiden tenderar i det korta perspektivet att öka arbetslösheten. På är det positivt för den svenska ekonomin. Produktiviteten och människors vilja att arbeta utgör grunden för en hög standard. Kvinnor fortsätter att förvärvsarbeta i nästan lika hög utsträckning som män. Det är en styrka för svensk ekonomi. Arbetsmarknaden är emellertid fortfarande könsuppdelad, vilket bl.a. leder till skilda villkor för kvinnor och män, t.ex. när det gäller löner och utvecklingsmöjligheter. De åtgärder regeringen nu föreslår bidrar till minskad könssegregering och ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. 1.4.2 Ett modernare skall stärkas för framtiden. Vi skall konkurrera med välutbildad arbetskraft, ett bra företagsklimat, en stark offentlig sektor samt med att vara ett ekologiskt föregångsland. De möjligheter som samarbetet i EU innebär för att stärka förmåga skall aktivt tas tillvara. Utbildning Utbildning är en nödvändig förutsättning för att uppnå en uthålligt hög tillväxt. Nyckeln till lägre arbetslöshet, högre tillväxt, ökad jämställdhet och vidgad valfrihet är mer än något annat utbildning och kompetenshöjning. Samhällets omvandling medför att allt högre krav ställs på kunskap och kompetens. räckte det med en utbildning i början av livet. behövs ett livslångt lärande. skall konkurrera med välutbildad arbetskraft. Tillgången på arbetskraft med högre utbildning, särskilt inom det naturvetenskapliga och tekniska området, är av central betydelse. Andelen högutbildade i det privata näringslivet i är mindre än i andra jämförbara länder. Av dessa skäl krävs en andra utbildningsrevolution i inför 2000-talet. Regeringen har redan påbörjat en kraftfull insats i denna riktning har beslutat om en utbildningssatsning på i storleksordningen . Den är fullt ut finansierad. Att i en statsfinansiellt trängd situation satsa på utbildning är ett uttryck för den vikt regering och riksdag lägger på utbildningen. Antalet reguljära utbildningsplatser vid universitet och högskola har utökats med 30 000 och antalet reguljära vuxenutbildningsplatser med 100 000. Antalet sökande till högskolan har dock ökat mycket den senaste femårsperioden. En fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen är därför nödvändig för att bereda fler ungdomar plats och ge möjlighet för fler vuxna att genomgå en grundläggande högskoleutbildning eller vidareutbildning. Det är nu möjligt att ytterligare öka denna utbildningssatsning. Istället för passiv arbetslöshet kan utbildning stärka såväl enskilda människor som långsiktiga tillväxt: skall det tillkomma 15 000 nya högskoleplatser och ytterligare 15 000, dvs. sammanlagt 30 000 nya platser. Därigenom kan 60 000 nya permanenta högskoleplatser inrättats 2000. En utökning av vuxenutbildningssatsningen för arbetslösa med möjlighet till ersättning motsvarande a-kassa. Regeringen bedömer att den utökade satsningen till stor del kommer att gälla vuxna som är långtidsarbetslösa. Utbyggnaden sker successivt för att omfatta 40 000 platser hösten . Därmed har totalt 140 000 platser inom vuxenutbildningen skapats . En ny modern gymnasial lärlingsutbildning införs. Utbildningen inleds med gemensam utbildning för alla inom programmet. Därefter ges möjlighet att antingen välja den traditionella studievägen eller en arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning varvad med studier i syfte att främja samspelet mellan skola och näringsliv. Vidare inrättas ett praktikprogram inom ramen för det s.k. individuella programmet. Resurstillskottet till kommunsektorn ger bättre förutsättningar att uppfylla sina mål för alla elever. Enligt regeringen bör tillskottet leda till att förstärkta resurser ges till elever med behov av särskilt stöd, och att en särskild satsning görs på miljö, natur och teknik i skolan. Den kvalificerade yrkesutbildningen utökas med 1 500 platser och ytterligare 2.800 platser . Totalt kommer det att finnas ca 9 000 platser . Utbildningen är på eftergymnasial nivå och en tredjedel av den är arbetsplatsförlagd. Framgångsrika och växande företag Den kraftiga förbättringen av de offentliga finanserna och det därpå ökade förtroendet och de fallande räntorna har varit av stor vikt för företagandet. Antalet konkurser har minskat kraftigt. Antalet nyetableringar ligger på närmare 30 000 . lönsamhet mätt som vinstandel av förädlingsvärdet har stigit från 1995. Räntabiliteten på eget kapital har stigit från . De utländska direktinvesteringarna har stigit från runt till att överstiga 1995. Diagram 1.8 Utvecklingen av företagskonkurser och nyetableringar 1990-1996 Anm: Nyetableringar avser företag med en omsättning på . Endast genom starka företag i en konkurrenskraftig miljö kan fortsätta att utveckla ett gott samhälle med hög tillväxt och välstånd för hela folket. Det har dock inte varit möjligt att helt undanta näringslivet från budgetsaneringen. är det företagen som snabbast känner av de sänkta räntorna och uppgången i den inhemska ekonomin. Med sunda statsfinanser ökar även företagens styrka. När tryggheten hos medborgarna ökar och tilliten till de offentliga välfärdssystemen stärks kan den inhemska efterfrågan öka. En fortsatt ansvarstagande finanspolitik är därför det viktigaste bidraget till ett gott företagsklimat. har därtill beslutat om en rad förbättringar i villkoren för företag som t.ex. sänkta socialavgifter med särskild inriktning på småföretag, lättnader i ägarbeskattningen för små och medelstora företag samt förenklingar i skattereglerna. Detta hindrar inte att ytterligare åtgärder behöver genomföras för att stärka företagen och då särskilt de små och medelstora: Vid start av eget företag ges rätt till tjänstledighet . En förutsättning är dock att det nya företaget inte konkurrerar med det gamla. Nedsättningen av arbetsgivaravgifter med särskild inriktning mot mindre företag utvidgas och kommer att omfatta en lönesumma på högst . Beskattningen av små och medelstora företag lindras genom att det s.k. löneunderlaget höjs från vid beräkning av lättnadsutrymmet. Enskilda näringsidkare ges möjlighet att ta ut en större del av inkomsten som kapitalinkomst. Det s.k. kapitalförlustbegreppet utmönstras ur lagstiftningen, vilket gör det möjligt att dra av t.ex. förluster på grund av att man utsatts för brott. Villkoren för livsmedelsproduktion förbättras ytterligare genom att satsas på bl.a. en utbyggnad av miljöprogrammet för jordbruk så att detta EU-stöd kan utnyttjas fullt ut. Hälften finansieras av EU. Därmed utnyttjas nu miljöstöden fullt ut som jordbrukets roll som en framtidsnäring ytterligare förstärks. Regeringen aviserar ett tillskott för informations- insatser m.m. till kooperativt företagande och kvinnors företagande. Krånglet skall minska. Ett förslag om ett nytt system för skatteinbetalningar kommer att föreläggas . Så kallade skattekonton kan därigenom tas i bruk . Det kommer att underlätta och effektivisera företagens arbete på en rad sätt. Produktionsskatten på vattenkraft sänks vilket har särskild betydelse för den elintensiva industrin. För att gynna små företag aviserar regeringen ett utvidgat särskilt högriskskydd . Regeringen kommer att lägga förslag om direkt- avdrag för investeringar i biobaserad energiproduktion. Hållbar tillväxt En hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar våra behov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. om miljö och utveckling i betonade sambandet mellan social, kulturell, ekonomisk och ekologisk hållbarhet. Ekonomisk utveckling, en rik kultur och social välfärd måste gå hand i hand med skydd av miljön och hushållning med naturresurserna. Vi i de rikare länderna har ett särskilt ansvar. Trots att vi utgör en begränsad del av jordens befolkning så står vi för huvuddelen av den globala belastningen på miljö och naturresurser. Vi har också de största möjligheterna att ändra livsstil och teknik eftersom vi kommit längst i ekonomisk utveckling och social välfärd. För oss är den nya stora uppgiften inför 2000- talet att utveckla den ekologiska hållbarheten. Programmet för att ställa om till ekologisk hållbarhet bär i sig en tillväxtpotential och skall därför ses som en del i politiken för att stärka konkurrenskraft och öka sysselsättningen. Omställningen medför ett ökat behov av investeringar och utvecklande av modern teknik. Detta gäller inte minst på energiområdet. Om går före och utvecklar ny teknik kan nya marknader skapas för svenska företag och många nya företag etableras på enerigområdet. Satsningen på den högre utbildningen, med särskild inriktning mot naturvetenskap och teknik, fyller ur detta perspektiv ett viktigt syfte. En rad insatser har redan gjorts för att förbättra miljön och hushålla med naturresurserna. Regeringens ambition är att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det skall ske inom tre områden: Åtgärder för nationella investeringar, satsning på lokala investeringar och generella åtgärder för att påverka arbetet inom alla berörda samhällsområden. Investeringarna är av avgörande betydelse för omställningen till ekologisk hållbarhet. Därför föreslås ett investeringsprogram på . Detta skall gå till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten. Avsikten är bl.a. att tidigarelägga investeringar och öka investeringstakten. Det lokala perspektiven i arbetet för en hållbar utveckling är av central betydelse. Många kommuner arbetar aktivt med lokala . För att bygga vidare på denna positiva utveckling föreslår regeringen medel till lokala investeringsprogram. Alla kommuner ges möjlighet att i samverkan med olika lokala investerare utforma och föreslå program för insatser som ökar den ekologiska hållbarheten. Målet är att hela skall delta i omställningsarbetet. De kommuner eller grupper av kommuner som utses inledningsvis har en viktig roll som föregångare i arbetet. Staten skall i detta arbete vara ett föredöme. Verksförordningen kommer att ändras så att det krav som ställs på verksamheten med hänsyn till ekologiskt hållbar utveckling beaktas. Myndighetsinstruktionerna ses över. skall arbeta mer med miljörevisorer och miljöledning. De statliga stöden bör utformas så att hållbarheten främjas. Det kan t.ex. gälla miljökrav på byggande. Vidare skall den offentliga upphandlingen i större utsträckning gynna miljön. Ekonomiska styrmedel skall användas aktivt, och regeringens större propositioner av betydelse i detta sammanhang skall åtföljas av en ekologisk hållbarhetsbeskrivning. Detsamma gäller statliga utredningar. En effektivare energianvändning och ökad användning av förnybara energikällor är en avgörande del i omställningsarbetet. Därför förelår regeringen ett program som omfattar i detta syfte. Programmet ingår i de i proposition 1996/97:84 föreslagna riktlinjerna för energipolitiken som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en ekologisk hållbar utveckling. Vidare aviseras ett nationellt investeringsprogram för ökade infrastrukturinvesteringar som bidrar till en ökad sysselsättning. I programmet ingår vissa kostnader för utbyggnad av mellan och . Programmet medger också en finansiell beredskap för ett fortsatt statligt stöd till . Vidare ingår en nationell finansiering av vissa storstadsprojekt i och . Denna nationella finansiering kommer att omprövas när förutsättningarna för regional finansiering ytterligare utretts. En rad generella åtgärder vidtas. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa hur arbetet på respektive område fortskrider och att i en särskild skrivelse följa upp det samlade arbetet. Indikatorer för en ekologiskt hållbar utveckling skall utvecklas.