prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår vissa förändringar vad gäller de ekonomiska målen för . Till grund för regeringens bedömning ligger en utvärdering av samtliga affärsverks ekonomiska mål. soliditet uppgick till vid slut. anser att verkets soliditet bör vara hög, för att åtminstone en 50-procentig egenfinansiering av nya isbrytare skall kunna genomföras . Enligt regeringens uppfattning bör målet för soliditet vara att denna skall uppgå till inför återanskaffningen av isbrytare. Återanskaffningen skall genomföras och verket kan härigenom ansvara för merparten av kostnaden. Regeringen är dock av uppfattningen att det bör övervägas om inte återanskaffning av isbrytare bör finansieras och genomföras på annat sätt än , t.ex. genom att investeringarna sprids över en längre tidsrymd. Vidare bör den höga målsättningen vad gäller själv- finansiering från verkets sida sänkas. Regeringen har inte funnit skäl att ändra målsättning för räntabilitet på eget kapital, vilken är efter skattemotsvarighet. Regeringen anser att en utdelning på av det egna kapitalet bör bibehållas, vilket även överensstämmer med förslag. Restriktionen för höjning av sjöfartsavgifterna skall vara att eventuella höjningar av sjöfartsavgifterna skall understiga den allmänna inflationsramen. Produkter och tjänster i övrigt skall som tidigare prissättas så att full kostnadstäckning eftersträvas. Regeringen föreslår att verkets prismål kopplas till nettoprisindex, på motsvarande sätt som Luftfartsverkets prismål vad gäller luftfartsavgifterna. Regeringen föreslår att prismålet för sjöfartsavgifterna skall vara, att avgifterna inte får öka med mer än nettoprisindex, räknat . Detta mål innebär ett förtydligande och en skärpning jämfört med dagens mål. Mot bakgrund av den bedömning som regeringen gör om verkets framtida ekonomiska utveckling bör prismålet vara detsamma som utvecklingen av nettoprisindex och inte, som för , ligga under nettoprisindex. Regeringen föreslår dessutom att , mot bakgrund av medlemskapet i den Europeiska unionen, inför ett förändrat avgiftssystem för sjöfartsavgifter. Förslaget behandlas under avsnittet Särskilda frågor. Regeringen anser att , liksom , skall ha möjlighet att ta upp lån hos annan långivare än . skall dock beredas möjlighet att ge lån. får även fortsättningsvis sätta in av det kassamässiga överskottet på räntebärande konto i affärsbank, medan återstoden placeras på räntebärande konto i . Bemyndigandet bör gälla tills dess regeringen beslutar om annat. Mot bakgrund av regeringens föreslagna mål redovisas följande prognoser över resultat m.m. . -------------------------------------------------------------------- | År | 1997 | 1998 | 1999 | -------------------------------------------------------------------- | Resultat | 84,2 | 81,5 | 77,2 | | efter | | | | | skattemotsva- | | | | | righet | | | | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Räntabilitet | 7,6 | 7,0 | 6,4 | | (%) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Beräknad | 32,7 | 31,7 | 30,0 | | skatte-mot- | | | | | svarighet | | | | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Utdelning | 33,2 | 34,7 | 36,1 | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Soliditet | 54,8 | 55,4 | 55,8 | | (%) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Investeringar | 61,9 | 186,9 | 177,1 | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- har begärt att regeringen medger att verket får rätt att ingå i ett med och gemensamt ägt bolag. Bolaget skall bl.a. utföra sjömätningsuppdrag samt sälja sjömätningssystem. tillbaka har aktivt bidragit till att utveckla metoder och system för en effektivare sjömätning. beställde , via , ett laserbatymetrisystem hos . Systemet, som är helikopterburet, skall användas för sjömätning med hjälp av laserljus i svenska vattenområden ned till ett djup . beräknar att sjömätningen därigenom kan genomföras till en väsentligt lägre kostnad per ytenhet jämfört med den tidigare fartygsburna sjömätningen. kommer emellertid inte att kunna utnyttja systemet under de delar av året då vattenområden är istäckta eller då siktdjupet är alltför dåligt. Det gemensamt ägda bolaget skall hyra in utrustning och personal för genomförande av mätuppdrag. Bolaget avser därutöver att utveckla och marknadsföra flygburna mätsystem för primär insamling av geografiska data. Bolaget kommer inte att bygga upp en egen produktionsapparat utan avser att formellt träffa avtal med och om köp av tjänster för enskilda uppdrag. gör bedömningen att det finns ett betydande intresse, inte minst från geografiskt närbelägna stater, att både köpa system och beställa sjömätningar. Systemet är mycket effektivt och generar snabbt omfattande data. Då systemet inte kan utnyttjas i mer än en begränsad tid finns utrymme att bedriva sjömätning i andra länder än . En analys av har visat att verket får täckning för större delen av de fasta kostnaderna för systemet, genom att systemet hyrs ut till bolaget. är en statlig myndighet som organisatoriskt är ett affärsverk. Organisationsformen gör att det i och för sig är möjligt att bedriva affärsverksamhet. Regeringen anser dock att den beskrivna verksamheten med försäljning av bl.a. sjömätningssystem och utförande av sjömätningar bör bedrivas av i ett bolag tillsammans med och . Därigenom kan verket bättre utnyttja, utveckla och förvalta den utrustning för sjömätning som varit delaktig i att ta fram. I bolagsform kan de övriga intressenternas marknads- och affärserfarenheter bäst kombineras med tekniska kompetens på området. Regeringen till- styrker därför begäran om att få ingå i ett bolag för denna verksamhet, också på den grund att ett bolag kan möjliggöra ett snabbare, enklare och mer affärsmässigt agerande på den internationella marknaden. Regeringen föreslår att verket för statens räkning får teckna aktier i och ge aktieägartillskott till bolaget inom en ram av , att verket för statens räkning får förvalta de aktier som staten äger i bolaget samt att verket får ge krediter eller teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för bolaget. En förutsättning för medverkan i bolaget skall vara att en revisor i bolaget utses av efter samråd med . En ytterligare förutsättning skall vara att respektive aktieägare skall tillskjuta värden till bolaget i direkt proportion till aktieinnehavet. Det ankommer på regeringen att lämna närmare villkor för statens medverkan i bolaget. 1994/95 Utgift 60 8001) 1995/96 Anslag 66 682 Utgiftsprognos 66 682 därav 1996 45 800 1997 Förslag 44 454 1998 Beräknat 44 454 1999 Beräknat 44 454 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Från anslaget betalas kostnader för tjänster inom verk- samhetsområde, som inte finansieras via handelssjöfartens avgifter. I anslaget ingår utgifter för informationsinsatser för förbättrad sjösäkerhet, kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafik och yrkesfiske m.m. Kostnader för beredskapsåtgärder inom totalförsvaret, avseende funktionen sjötransporter, har tidigare belastat anslaget, men fr.o.m. finns ett särskilt anslag för dessa kostnader. Under anslaget ligger bl.a. kostnader för bemanning av fyrar som bemannas av regionalpolitiska skäl. , Kullen, och Holmögadd utgör sådana fyrar. I en skrivelse hemställer att regeringen bör pröva de regionalpolitiska skälen för bemanningen av fyrar. Försvaret, och Stiftelsen har tidigare bidragit till finansieringen, men i samband med att automatiska väderstationer införts har sagt upp överenskommelsen. Även försvaret har minskat bidragen till bemanningen av fyrarna. Fyrarna är automatiserade och inga kvarvarande reella arbetsuppgifter med anknytning till sjöfart finns kvar. En avbemanning av fyrarna kommer att innebära att fyrplatsområderna utnyttjas som automatiska väderstationer och att den personal som berörs av avbemanningen omplaceras. Om bemanningen skall upprätthållas anser verket att en större del av kostnaderna bör anslagsfinansieras. Mot bakgrund av att det pågår en utredning kring fritids- båtstrafikens kostnadsansvar föreslår regeringen ett oförändrat anslag för . Den pågående utredningen behandlar dels vilka kostnader som fritidsbåtstrafiken orsakar samhället, dels hur dessa kostnader skall betalas. Utredningens resultat skall redovisas . Vad beträffar frågan om fyrar bemannade av regionalpolitiska skäl föreslår regeringen att fyrarna och avbemannas. Fyrarna har automatiska väderstationer, vilka helt övertagit den väderrapportering som personalen tidigare gjort. De ekonomiska bidrag som tidigare erhållits från olika samarbetspartners för bemanningen av fyrarna har dessutom reducerats. Regeringen förutsätter dock att , om möjligt, omplacerar personalen till andra arbetsuppgifter och att fyrplatsområdena även utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. Bemanningen av Holmögadd och Kullen bör dock bibehållas, bl.a. eftersom det finns flera finansiärer av verksamheten. Frågan om en avbemanning kan dock komma att tas upp av regeringen om situationen förändrats. I enlighet med uppdrag i tidigare regleringsbrev, redovisar särskilt i anslagsframställningen för vilka kostnader som under /95 belastade anslaget, men som under /96 överförts på handelssjöfarten. Regeringen beräknar anslaget Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. till för , vilket motsvarar anslagsnivån för föregående budgetår. 1994/95 Utgift 155 2111) 1995/96 Anslag 250 000 Utgiftsprognos 215 691 därav 1996 157 200 1997 Förslag 175 000 1998 Beräknat 175 000 1999 Beräknat 175 000 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget för innevarande budgetår underskrids med , vilket bl.a. har sin grund i förändringar i valutakursen. Färjorna är belånade i D-mark och kapitalkostnaderna varierar över tiden. Ytterligare orsaker till underskridandet av anslaget är att antalet passagerare ökat samt att oljepriserna sjunkit. För budgetperioden har beräknat transportstödet till till . Resandet till och från med färja har ökat och antalet passagerare uppgick till drygt 1 miljon. Med syfte att erbjuda förbättrade möjligheter att resa under högsäsong ingår fr.o.m. en i tonnaget. pågår en upphandling av den trafik som skall gälla fr.o.m. . En redovisning av den särskilda förhandlaren har presenterats för regeringen. Regeringens förslag till nytt avtal för Gotlandstrafiken kommer att underställas för godkännande. RRV:s granskningsrapport angående koncessionstrafiken på under innehåller inga invändningar. Regeringen beräknar anslaget Transportstöd för till för . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1994/95 Utgift 62 8001) 1995/96 Anslag 94 008 Utgiftsprognos 94 008 därav 1996 62 600 1997 Förslag 62 660 1998 Beräknat 62 660 1999 Beräknat 62 660 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget avser bidrag till för drift av och samt ersättning till . Ersättningen till utbetalas av för utmärkning av farleder, lotsning m.m. i . föreslår ett anslag på , vilket innefattar ersättning till . finansieras även via det statliga sjöfartsavgiftssystemet. Då detta avgiftssystem förändras, se avsnittet Särskilda frågor del B, bör även finansieras genom avräkning från intäkter från farledsavgifter. Seglationsstyrelsen redovisar i verksamhetsberättelsen och bokslutet för styrelsens verksamhet. Styrelsen har även inkommit med en budget för , vilken presenterar den framtida utformningen av verksamheten. Enligt avtal mellan Trollhätte kanalverk och om övertagande av visst arkivmaterial skall erhålla ersättning för arkivkostnader. Ersättningen skall betalas via anslagsöverföring från huvudtitel till anslag. För bör anslaget minskas med för ersättning för arkivkostnader. Regeringen beräknar anslaget för till , vilket motsvarar anslagsnivån för innevarande budgetår. Bidrag till sjöfarten1) 1994/95 Utgift 356 0002) 1995/96 Anslag 510 000 Utgiftsprognos 510 000 därav 1996 365 000 1997 Förslag 400 000 1998 Beräknat 400 000 1999 Beräknat 400 000 1)Anslaget benämndes /96 Bidrag till svenska rederier 2)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Grunden för framställningen samt regeringens överväganden - se vidare avsnitt Särskilda frågor. 1997 Förslag 24 0002) 1)Nytt anslag 2)Beloppen anges i tusental kr Regeringen beslutade att skulle ges i uppdrag att avbryta arbetet med övertäckningen av . Arbetet skall dock kunna återupptas vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Regeringen beslutade att platsen för förlisning skall övervakas. Regeringen beräknar anslaget för övervakning av platsen för förlisning till för , vilket grundas på beräkningar från angående kostnadernas omfattning. Åtgärder mot förorening från fartyg Efter beslut av regeringen, kan kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Över statsbudgeten har tidigare anvisats ett anslag om . föreslår att verket även skall bemyndigas att betala kostnader för akuta och operativa åtgärder i samband med skred i /för att säkerställa miljö, förebygga risker för följdskred och för att säkra framkomligheten för fartygstrafiken. För åtgärder mot förorening från fartyg till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver kommer kostnaderna att betalas efter beslut av regeringen. Till följd av statsbudgetens förändrade anslagsstruktur, kan dock kostnader för åtgärderna inte finansieras över ett eget anslag framgent. Regeringen är dock inte beredd att tillstyrka förslag att kostnader för akuta och operativa åtgärder i samband med skred skall belasta kontot för vattenföroreningar. Regeringen har dock för avsikt att närmare överväga ansvars- och finansieringsfrågan vid akuta och operativa åtgärder i samband med skred. I enlighet med uppdrag i tidigare regleringsbrev redovisas i årsredovisning fördelningen av de kostnader som belastat sjöfarten som en följd av skredet i . De totala kostnaderna har uppgått till . Utav dessa har svarat för , för och staten för genom att staten avstått utdelning från i syfte att täcka kostnader för skredet. belastades Trollhätte kanalverk med . resultat belastades med och med . () har till uppgift att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. HKF:s verksamhet har tidigare finansierats genom en avräkning på fyravgifterna samt av egna avgifter. Över statsbudgeten har anvisats ett anslag om . I proposition 1994/95:100 bil. 7, avseende /96, föreslog regeringen att HKF borde inordnas i då det enligt regeringens bedömning skulle innebära administrativa fördelar. ansåg emellertid att HKF har sådana uppgifter som lämnar utrymme för frivilliga, ideellt präglade insatser och att regeringen bör pröva om den besparing som ett inordnande i skulle kunna innebära även kan uppnås om HKF:s självständighet fortsätter. I regleringsbrev för /96 gav regeringen i uppdrag att återkomma med underlag för beredning av frågan angående HKF:s inordnande i . Enligt det underlag som inkommit från HKF kan rådet genomföra vissa besparingar i verksamheten, vilka överskrider de besparingar som ett inordnande i verket skulle kunna innebära. Besparingarna innebär dock att avsatta medel för utvecklingsarbete och oförutsedda kostnader förbrukas. Regeringen föreslår, till följd av det underlag som inkommit från HKF, att rådets nuvarande verksamhet skall förbli oförändrad. Då avgiftssystemet för sjöfartsavgifter förändras, bör rådet finansieras genom avräkning från intäkter från farledsavgifter. I rådets förenklade anslagsframställning för framkommer att HKF genomfört en rad investeringar och att organisationen har förändrats i flera avseenden. Vissa kostnadsfördyringar har inträffat och HKF:s disponibla resurser har minskat. I anslagsframställningen föreslår HKF att av rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning av avgifter på sjöfarten. Regeringen tillstyrker HKF:s förslag till avräkning av avgifter på sjöfarten för rådets kostnader. HKF har i verksamhetsplanen för /96 redovisat de nuvarande operativa målen för verksamheten. Angående HKF:s verksamhet i utlandet har rådet inkommit med rapportering. Rådet har även inkommit med en redovisning av förslag om utnyttjande av videokassetter, i enlighet med uppdrag i tidigare regleringsbrev. revisionsberättelse för /95 innehåller inga invändningar. Inte heller granskning av för innehåller några anmärkningar. Antalet flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade sammantaget till 16,8 miljoner. Konjunkturen i kännetecknades av en kraftig exportökning och en svag utveckling av den inhemska efterfrågan, vilket också tydligt avspeglas i flygtrafikutvecklingen. Antalet utrikespassagerare ökade till 10,6 miljoner, varav 9,9 miljoner avsåg utrikes flygtrafik till och från . Utöver exportindustrins framgångar förklaras denna uppgång även av ett ökat antal sällskapsresor till följd av ökat utbud och sänkta priser inom denna marknad. Efter en uppgång vände däremot inrikesresandet med flyg åter nedåt till 6,2 miljoner passagerare. Förutom den svaga hemmamarknaden är en annan viktig orsak till denna utveckling de utbudsbegränsningar som de större flygbolagen genomförde som ett led i en konsolidering av verksamheten. I denna konsolidering innefattades även prisökningar med i genomsnitt. I planerna för finns emellertid nu åter viss kapacitetsökning i inrikesflyget och en satsning på privatresandet. Som ett led i arbetet års trafikpolitiska beslut har Luftfarts- verket inlett ett analysarbete av flygets regionalpolitiska betydelse i . Avsikten är att ta fram förslag på långsiktiga lösningar på de problem som finns beträffande såväl trafikförsörjning som infrastruktur inom flygmarknaden i speciellt de glesbefolkade delarna av landet. De kommunala flygplatsernas roll i infrastrukturen kommer också att uppmärksammas. Analysarbetet är bl.a. avsett att fungera som beslutsunderlag för överväganden inom . Arbetet med att minska luftfartens miljöpåverkan fortsätter med oförminskad kraft. har alltjämt en pådrivande roll i det internationella miljöarbetet inom luftfarten. Efter ett svenskt initiativ fastställde att relatering av luftfartsavgifter till avgasutsläpp är acceptabla om intäkterna hålls inom sektorn. är motsvarande relatering av avgifter till buller internationellt accepterade. Som bl.a. en följd av dessa riktlinjer utarbetar tillsammans med branschföreträdare ett system med miljörelaterade luftfartsavgifter relaterade såväl till buller som avgaser, avsedda att träda 1997 för såväl nationell som internationell flygtrafik vid verkets flygplatser. De ökade intäkterna från avgifterna kommer att användas bl.a. för bullerisoleringsåtgärder vid de statliga flygplatserna. Som framgår av proposition 1996/97:14 Vissa punktskattefrågor kommer den hittillsvarande miljöskatten på inrikes flygtrafik att avskaffas. Beträffande arbetet med skärpta internationella miljökrav på nya flyg- planstyper har nu förordat vissa ytterligare skärpningar såväl beträffande bullerprestanda som för utsläpp av kväveoxider. Förslaget är föremål för remissbehandling inom . I detta sammanhang kan noteras att skärpningarna stöds av EU, och att kommissionärerna för transport och miljöfrågor i ett gemensamt brev till förutsatt att de föreslagna skärpta miljökraven genomförs. I annat fall kan, enligt kommissionens mening, egna miljökrav på nya flygplanstyper inom EU-området inte uteslutas. -------------------------------------------------------------------- | Sammanfattning av regeringens överväganden: | | | | - I huvudsak föreslås oförändrade övergripande mål, ekonomiska mål,| | myndighetsmål och verksamhetsinriktning för | | . Ett nytt myndighetsmål har formulerats | | för den luftfartspolitiska verksamheten. Målen för | | som övergripande sektorsmyndighet skall ut- | | vecklas och preciseras. | | | | - Arbetet med analyser av olika roller skall | | fortsätta, bl.a. med anledning av förslag| | om en mer självständig . | | | | - Till följd av en omläggning av koncernredovisningen att in- | | kludera även finansiell leasing justeras soliditetsmålet för | | Luftfartsverkskoncernen till att uppgå till vid utgången | | av treårsperioden. | | | | - En investeringsnivå föreslås på för åren| | 1997-1999. | | | | - Det resultatutjämningssystem som finns från| | till förmån för fem kommunala flygplatser | | föreslås förlängt maximalt med högst per| | år. Ingen nedsättning från inleverans medges | | dock. föreslår att följande verksamhetsmål fastställs av regeringen: Som övergripande mål för verksamheten föreslås att skall främja ett säkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg för att tillgodose människors resbehov och näringslivets behov av varutransporter genom att bedriva flygplatsverksamhet, flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete och luftfartspolitiskt arbete. Som verksamhetsmål för myndighetsarbetet föreslås att flygsäkerhetsstandarden skall vara lägst i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer, att skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten (security) skall vara i nivå med det som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer, samt att skall bidra till att luftfartspolitiken nationellt och internationellt bedrivs och utvecklas på ett kompetent och förtroendeingivande sätt, bl.a. genom att verka för en tillfredsställande trafikförsörjning och genom att tillvarata svenska luftfartsintressen. Den inriktning (strategi) som anför för att uppfylla sitt övergripande mål bygger på följande nyckelord: säkerhet, snabbhet, tillgänglighet, miljöhänsyn samt opartiskhet i myndighetsutövningen och affärsmässighet i övrig verksamhet. Det övergripande målet för verksamhet är oförändrat jämfört med det mål som fastställdes av för innevarande treårsperiod 1995-1997. Beträffande målen för myndighetsverksamheten har målet för securityarbetet omformulerats något men är oförändrat i sak. I enlighet med påpekande i förra budgetpropositionen föreslås nu även ett nytt verksamhetsmål för luftfartspolitiskt arbete. Regeringen har ingen erinran mot de föreslagna målen. Det är dock viktigt att målformuleringsarbetet fortsätter. Regeringen har tidigare (prop. 1995/96:131) förordat att ges ett fördjupat och preciserat sektorsansvar beträffande vägtransportsystemet. i denna proposition har regeringen likaså förordat ett sådant utvidgat sektorsansvar för beträffande järnvägstransportsystemet. Regeringen anser mot denna bakgrund att roll som centralt sektorsorgan med ansvar för hela flygtransportsystemet preciseras, bl.a. vad gäller miljöpåverkan, säkerhet, tillgänglighet, effektivitet och tillämpad forskning och utveckling m.m. kan delar av verksamhetsområde komma att påverkas av en rad organisatoriska förändringar. Inom EU har sålunda inletts en diskussion om inrättande dels av en gemensam luftfartsmyndighet för flygsäkerhetsfrågor, med anknytning till dagens samarbetsorgan (), dels av de institutionella arrangemangen för en samordnad europeisk flygtrafikledning genom utveckling av det nuvarande flygtrafikledningsorganet EUROCONTROL. Omfattningen av de arbetsuppgifter som kan komma att tas över av dessa organisationer är ännu ej klarlagd. Vidare har i sitt betänkande (SOU 1996:82) lämnat ett förslag om större självständighet för . Förslaget är nu föremål för remissbehandling. Regeringen anser att denna utveckling ger ytterligare impulser till det översynsarbete beträffande framtida roller och struktur som pågått (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. 1993/94:TU15, rskr. 1994/95:159).