prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Det övergripande målet för är att fastigheterna skall förvaltas så att - god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, - ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas till konkurrenskraftiga villkor, - fastigheternas värden långsiktigt tas till vara. skall inom ramen för de övergripande målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar . Ambitionen när det gäller miljöarbetet skall i tillämpliga delar motsvara den som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Det övergripande målet för är att genom en kostnadseffektiv och säker materielanskaffning bidra till att stärka den samlade försvarsförmågan. skall inom ramen för det övergripande målet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar . Av särskild betydelse är att ytterligare förbättra affärsmässigheten i upphandlingen samt att bistå Försvarsmakten i dess planering för förmåga till anpassning. Det övergripande målet för är att svara för att myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret får stöd och service i frågor avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. skall inom ramen för det övergripande målet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar . Det övergripande målet för Försvarshögskolan är att genom utbildning och forskning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl militär som civil personal. Det övergripande målet för är att inhämta underrättelser genom signalspaning enligt den inriktning som regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. Det övergripande målet för är att med beaktande av krav på relevans och vetenskaplig kvalitet bedriva forskning och utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och in- ternationell säkerhet. Det övergripande målet för Flygtekniska försöksanstalten är att främja utvecklingen av flygteknik inom landet. Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Bidrag ges som stöd till de frivilliga försvarsorganisationer som anges i bilaga till förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet för den del av deras verksamhet att främja totalförsvaret som omfattar ledning/administration, försvarsupplysning och rekrytering. 21.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1403) om höjd beredskap Lagens rubrik ändras på så sätt att det även framgår att lagen innehåller en definition av begreppet totalförsvar. 1 § I denna paragrafs första stycke föreskrivs vad som i fredstid avses med totalförsvar. Härvid framgår det att totalförsvar avser en verksamhet och inte en organisation. Totalförsvarsverksamhet utgörs av sådana åtgärder som utöver den ordinarie verksamheten behövs just för att förbereda samhället för krigsförhållanden. Andra styckets första och andra meningar motsvarar lagens nuvarande 1 § första stycke. Av styckets sista mening framgår att under högsta beredskap är totalförsvar all den samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvarsbegreppet vidgas alltså under högsta beredskap - på samma sätt som gäller enligt beredskapförordningen - till att omfatta alla de åtgärder som behövs för att ställa om samhället och utgör hela den samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Tredje stycket talar om att totalförsvar består av verksamhet av två olika slag - militär verksamhet som är militärt försvar och civil verksamhet som är civilt försvar. Det militära försvaret är inte någon myndighet utan avser den militära verksamhet som bedrivs av myndigheten och andra organ. Den militära verksamheten bedrivs dock huvudsakligen inom just Försvarsmakten. Det civila försvaret omfattar all den civila verksamhet som utgör totalförsvar, det vill säga alla de beredskapsförberedelser som statliga civila myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga kommuner samt enskilda, företag, föreningar m.fl. vidtar i fredstid och all den civila verksamhet som behövs under krigsförhållanden för att stödja Försvarsmakten, skydda och rädda liv och egendom, trygga en livsnödvändig försörjning och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner. 2 § Av denna paragraf framgår att resurserna för totalförsvar skall utformas för att även kunna användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att kunna stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället. Alla de resurser som finns för totalförsvarsverksamhet bör givetvis så långt möjligt och ändamålsenligt kunna utnyttjas även vid annan verksamhet i fred. I denna paragraf föreskrivs emellertid en direkt skyldighet att vid utformningen av totalförsvarsresurser - såväl personella som materiella - ta hänsyn till att resurserna också skall kunna användas i de nämnda situationerna. Detta innebär inte en utvidgning av verksamhetsområdet för totalförsvaret. Totalförsvarsresurserna ställs till förfogande för det samhällsorgan som normalt har att hantera t.ex. svåra påfrestningar på samhället. Den typ av totalförsvarsresurser som kan komma till användning är bland annat lednings- och personalresurser, förplägnads- och förläggningsresurser, transportresurser, materiel och reservkraft. Paragrafen har efter förslag från Lagrådet utformats i närmare anslutning till den formulering som användes i regeringens prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse (s.52). För att undvika att totalförsvar uppfattas som en organisation har regeringen valt att inte använda begreppet totalförsvar i bestämd form. I stället har regeringen valt att skriva "totalförsvarsresurser". Förändringen av paragrafens utformning medför inte någon ändring av paragrafens innehåll i sak. 3 § Paragrafen motsvarar nuvarande 1 § andra och tredje styckena. 4 - 7 §§ Paragraferna motsvarar nuvarande 2 - 5 §§. Hänvisningen till 1 § i nuvarande 2 och 3 §§ har dock ändrats till en hänvisning till 3 § i konsekvens med övriga ändringar i lagen. 21.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1720) omcivilt försvar 8 kap. 13 § Paragrafen motsvarar den bestämmelse som regeringen avser att i förordning utfärda beträffande statliga myndigheters uppgiftsskyldighet till den nationella upplysningsbyrån med anledning av Genèvekonventioner med tilläggsprotokoll. Enligt första stycket skall alla uppgifter om vistelseort, hälsotillstånd och liknande förhållanden som avser krigsfångar och andra skyddade personer som avses Genèvekonventioner med tilläggsprotokoll lämnas till respektive . Uppgiftsskyldigheten gäller endast krigsfångar och andra skyddade personer som är i våld, dvs. personer som är frihetsberövade eller vilkas rörelsefrihet på annat sätt är begränsad. Med andra skyddade personer än krigsfångar avses främst civilinternerade, dvs. personer som har bedömts vara en säkerhetsrisk och därför tagits i förvar. I övrigt hänvisas till respektive konvention i fråga om vilka personer som är att anse som skyddade enligt konventionerna och tilläggsprotokollen. Uppgifter om krigsfångar skall lämnas till och uppgifter gällande andra skyddade personer än krigsfångar skall lämnas till . Dessa myndigheter har sedan att lämna uppgifterna vidare till den nationella upplysningsbyrån. Av den förordning som - enligt vad sagts - regeringen avser att utfärda samt av avtalet mellan staten och Svenska röda korset kommer att framgå att den nationella upplysningsbyrån kommer att vara upprättad under krig eller annan väpnad konflikt som deltar i från den tidpunkt som regeringen bestämmer. Konsekvensen av detta blir att någon uppgiftsskyldighet inte kan göras gällande annat än om regeringen har fattat beslut om att den nationella upplysningsbyrån skall upprättas. I andra stycket stadgas att uppsamlade värdeföremål och handlingar som lämnas kvar av skyddade personer samt handlingar och värdeföremål som efterlämnas av avlidna skyddade personer skall samlas in och vidarebefordras på samma sätt som gäller för upplysningar. Det skall dock vara fråga om handlingar och värdeföremål som kan antas vara av vikt för den skyddade personens närmast anhöriga. Uppgift skall också lämnas om var avlidna skyddade personers gravar är belägna. 8 kap. 14 § Svenska röda korset skall under vissa förutsättningar upprätta den nationella upplysningsbyrån. För att förbereda denna verksamhet kan Röda korset behöva visst bistånd med att förbereda den nationella upplysningsbyråns verksamhet från myndigheter och andra organ som kan komma att få sådan information som avses i föregående paragraf. I denna paragraf har kommuner, landsting och kyrkliga kommuner ålagts en skyldighet att lämna Svenska röda korset sådant biträde. Regeringen avser att i förordning ålägga statliga myndigheter motsvarande skyldighet. 9 kap. I samband med att den nya säkerhetsskyddslagen (1996:627) infördes upphävdes de tidigare 1 och 2 §§ med tillhörande rubriker i detta kapitel. beslutades att den tidigare 3 § skulle benämnas 1 § och att kapitelrubriken skulle vara "Tystnadsplikt". Av förbiseende beslutades däremot inte att underrubriken närmast före den tidigare 3 § skulle utgå. Regeringen har föreslagit att detta misstag rättas till som en ny 2 § införs i kapitlet. 9 kap. 2 § Den typ av uppgifter som anställda vid den nationella upplysningsbyrån kommer att hantera kommer att vara uppgifter som är sekretessbelagda. Uppgifterna kan vara sekretessbelagda bl.a. med hänsyn till rikets säkerhet (försvarssekretess), med hänsyn till utländsk makt (utrikessekretess) eller med hänsyn till den enskildes integritet. Därför har en tystnadspliktsregel tagits in i denna paragraf. Tystnadsplikten skall omfatta den som deltar eller har deltagit i verksamheten hos den nationella upplysningsbyrån. Tystnadsplikten utgör dock inte hinder för den som deltar i verksamheten hos den nationella upplysningsbyrån att vidarebefordra sådana uppgifter till CTA. 21.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 7 kap. 14 § I paragrafen införs ett nytt tredje stycke. Av det nya stycket framgår att de uppgifter som lämnas till och för vidarebefordran till den nationella upplysningsbyrån med anledning av Genèvekonventioner och tilläggsprotokollen till konventionerna omfattas av sekretess. Sekretessen gäller inte om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen gäller med ett s.k. omvänt skaderekvisit. Det innebär att det föreligger en presumtion för att uppgiften omfattas av sekretess. För att de sekretessbelagda uppgifterna skall kunna lämnas vidare till den nationella upplysningsbyrån har det i ett nytt femte stycke införts en regel som möjliggör för och att lämna de sekretessbelagda uppgifterna vidare till denna byrå. För att sekretessregeln i det nya stycket inte skall bli utan verkan har den kompletterats med en bestämmelse i 9 kap. 2 § lagen om civilt försvar om tystnadsplikt för den som deltar eller har deltagit i sådan verksamhet hos den nationella upplysningsbyrån som omfattar befattning med denna typ av uppgifter. Förteckning över remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig över följande betänkanden och rapporter Betänkande Svenska insatser för internationell katastrof- och flyktingshjälp - Kartläggning, analys och förslag (SOU 1995:72) SIDA, Försvarsmakten, , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , Rädda barnen, korset och . Betänkande av av det civila försvaret (SOU 1996:58) , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , , , , , , , Civilbefälhavaren i södra civilområdet, i , i , i , , , , , , , , och . Betänkande Utvecklad samordning inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten (SOU 1996:86) , , , Försvarsmakten, Försvarshögskolan, , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet, , , , , , , , , , , , , , i Malmöhuslän, i , Rapporten och arbetsformer för EKC och EKC-delegationen Försvarsmakten, (numera ), , , , , och Svenska Röda korset. Betänkandena Totalförsvarspliktiga m 95 en utvärdering av de totalförsvarspliktigas medinflytande och deras sociala och ekonomiska situation under grundutbildningen (SOU 1995:118) och Totalförsvarspliktiga m 95 förslag om jobb/studier efter muck, bostadsbidrag, dagpenning och försäkringar (SOU 1996:18) Försvarsmakten, , , , för totalförsvarspliktiga, , , , , , , , , , , samt . Betänkande Ekonomisk politik under kriser och i krig (SOU 1992:75) , , , Fullmäktige i Riksbank, , , , , , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , och . 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1403) om höjd beredskap 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar 3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , f.d. presidenten i , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss (Försvarsdepartementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1992:1403) om höjd beredskap, 2. lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar, 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om höjd beredskap I 2 § i det remitterade förslaget har tagits in en bestämmelse om att det vid utformningen av totalförsvarsresurser skall beaktas att resurserna även skall kunna användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att kunna stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället. Enligt Lagrådets mening bör bestämmelsen utformas i närmare anslutning till den formulering som användes i prop. 1995/1996:12 (s. 52). Lagrådet föreslår att bestämmelsen får följande lydelse: "Totalförsvarets resurser skall utformas så att de även kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället." Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Föredragande: statsråden , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2.