prop · GK0312 · 1997-01-01 00:00:00 — tillskott till verksam- Detsamma gäller lån från bola-heten under beskattnings- get till delägaren eller året som gjorts i annat sådan delägaren närstående syfte än att varaktigt öka person som avses i punkt 14 kapitalet i verksamheten. sista stycket av Det- samma gäller lån från anvisningarna till 32 § bolaget till delägaren kommunalskattelagen eller sådan delägaren närstå- (l928:370), om inte ende person som avses i marknadsmässig ränta utgått påpunkt 14 sista stycket av lånet. Det justerade anvisningarna till 32 § ingångsvärdet respektive det kommunalskattelagen skattemässiga värdet justeras(l928:370), om inte vidare enligt 18 § lagen om marknadsmäs- sig ränta utgått räntefördelning vid be- på lånet. Det justerade skattning. ingångsvärdet respektive det skattemässiga värdet justeras vidare enligt 18 § lagen om ränteför- delning vid beskattning. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Innebär gåva eller bodelning att samtliga realtillgångar i en närings- verksamhet som bedrivs av fysisk person eller dödsbo övergår till en fysisk person som är bosatt här i landet och har parterna skriftligen avtalat att expansionsmedel skall övertas av förvärvaren, tillämpas inte 9 §. Detsamma gäller vid arv och testamente, om mottagaren skriftligen förklarat att han övertar expansionsmedel. ------------------------------------------------------- I fall som avses i första I fall som avses i första stycket får expansionsmedel stycket får expansionsmedel inte övertas i den mån de inte övertas i den mån de överstiger värdet av real- överstiger tillgångarna i verksamheten av värdet av realtillgångar- beräknat enligt de grunder na i verksamheten vid som anges i 13 § 1-4 och 8 utgången av det tredje lagen (1993:1536) om beskattningsåret före räntefördelning vid beskatt- beskattningsåret ökat med en ning. Övertagande får avse tredje- del beräknat enligt högst ett belopp motsvarande de grunder som anges i 13 § värdet av realtillgångarna i 1-4 och 8 lagen verksamheten vid utgången av (1993:1536) om det tredje beskattningsåret räntefördelning vid före beskattningsåret ökat medbeskattning. Förvärvaren skall vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret anses ha haft expansionsmedel som uppgår till det överförda beloppet eller, om förvärvaren då hade expansionsmedel, det upptagna beloppet ökat med det överförda beloppet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering om inte annat följer av punkten 2. Bestämmelsen i 7 a § tillämpas i fråga om fastighetsöverlåtelser som skett eller . 1Senaste lydelse 1994:1886. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 Skattskyldig till fastighetsskatt är ägaren till fastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare. ------------------------------------------------------- I fråga om handelsbolag och europeiska ekonomiska intressegrupperingar åvilar skattskyldigheten dock del- ägarna respektive medlemmar- na. Såvitt gäller sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket föreligger skattskyldighet endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i . I det fall inkomst av eller förmögenhetstillgång som består av sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket är undantagen från beskattning i på grund av dubbelbeskattningsavtal, skall statlig fastighetsskatt avseende sådan privatbostad inte tas ut. Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. Omfattar beskattningsåret än eller har fastigheten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåret, skall underlaget för fastighetsskatten jämkas med hänsyn härtill. ------------------------------------------------------- Fastighetsskatten beräknas Fastighetsskatten på grundval av det taxe- beräknas på grundval av det ringsvärde som gäller under taxeringsvärde som gäller beskattningsåret. Gäller under beskattningsåret. olika värden för skilda delarGäller olika värden för av beskattningsåret beräknas skilda delar av skatten särskilt för varje beskattningsåret beräknas sådan del med motsvarande skatten särskilt för varje tillämpning av bestämmelsernasådan del med motsvarande i femte stycket. tillämpning av be- stämmelserna i fjärde stycket. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för räkenskapsår hos handelsbolaget eller den europeiska ekonomiska intressegemenskapen som har påbörjats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1994:1910. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §1 Skattskyldiga till avkastningsskatt är 1. svenska livförsäkringsföretag, 2. utländska livförsäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse från fast driftställe i , 3. understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet, 4. pensionsstiftelser enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensions- utfästelse m.m., 5. arbetsgivare som i sin balansräkning redovisar skuld under rubriken till pensioner enligt 5 § lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 6. i bosatt innehavare av pensionssparkonto enligt 1 kap. 2 § lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande, 7. svensk juridisk person och i bosatt fysisk person som innehar a) kapitalförsäkring som avses i punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370) och är meddelad i försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i , eller b) försäkring som anses som pensionsförsäkring enligt sjuttonde stycket av samma anvisningspunkt. Bestämmelserna i första stycket 7 omfattar inte försäkring som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall eller dödsfall senast och som inte är återköpsbar. ------------------------------------------------------- I fråga om handelsbolag och europeisk ekonomisk in- tressegruppering är dock delägarna respektive medlem- marna skattskyldiga. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock för räkenskapsår hos handelsbolaget eller den europeiska ekonomiska intressegemenskapen som har påbörjats före ikraftträdandet. 1 Lydelse enligt prop. 1995/96:231. 3 Ärendet och dess beredning Regler om negativ räntefördelning beslutades i skattereformen 1990 (prop. 1989/90:110). Reglerna infördes för att hindra enskilda näringsidkare från att dra av räntor hänförliga till privata lån i näringsverksamheten. Tillämpningen av reglerna sköts dock upp i omgångar i avvaktan på nya beskattningsregler för enskilda näringsidkare och handelsbolag (prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, SFS 1991:1832 och prop. 1992/93:131, bet. 1992/93:SkU15, SFS 1992:1343). trädde lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning och lagen (1993:1537) om expansionsmedel i kraft (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15). Lagarna, som tillämpades första gången vid taxering, syftar till att ge enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag (fysiska personer) regler som är likvärdiga med dem som gäller för ägare av enmansaktiebolag. har uttalat att de nya reglerna bör följas upp och utvärderas noga, bl.a. ur neutralitetssynpunkt (bet. 1994/95:SkU25 s. 70, 76 och 85 mom. 10). Reglerna har följts upp av en arbetsgrupp inom Finans- departementet i samråd med företrädare för bl.a. , () samt . Kritik har framförts framförallt av mot regelsystemets komplexitet. I övrigt synes den allmänna uppfattningen ändock vara att det nya systemet i grunden är sunt men att vissa justeringar bör göras. lades i promemorian Vissa justeringar i lagen om räntefördelning vid beskattning m.m. (Ds 1996:41), fram förslag till vissa justeringar av reglerna om beräkningen av fördelningsunderlaget och takbeloppet vid benefika fång av näringsfastighet samt behandlingen av kapitaltillskott. Vidare justeras i förenklingssyfte tidpunkten för bestämmande av räntesats vid ränteför- delning. I promemorian behandlas också vissa andra ändringar i förenklingssyfte. I promemorian föreslås bl.a. att handelsbolag görs till skattesubjekt för fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel och särskild löneskatt på pensionskostnader samt att vissa skattskyldiga som redovisar mervärdes- skatten i särskild deklaration skall få möjlighet att redovisa och betala mervärdesskatten . Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 1. En remissammanställning finns tillgänglig i Finans- departementet (dnr Fi96/2996). Regeringen tar nu upp de frågor som behandlats i promemorian. Regeringen tar också upp ett förslag till en reglering av beskattningen av EU- bidrag som redovisats i en inom upprättad promemoria, Beskattning av vissa EU-bidrag (Ds 1996:10). Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över remiss- instanserna. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi96/822). I årets kompletteringsproposition aviserades bl.a. en halvering av avdraget för representation. Förslaget presenteras i avsnitt 7. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har omarbetat 14 a § i det remitterade förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning samt 7 a § i förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel såsom framgår av Lagrådets yttrande. Lagrådet har vidare i sitt yttrande ifrågasatt behovet av vissa av de i remissen föreslagna ändringarna i uppbördslagen (1953:272). Regeringen godtar i huvudsak Lagrådets förslag till ändringar och återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitten 9.2, 9.3, 9.5 och 9.7. Härutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Förslagen till ändringar i punkt 1 av anvisningarna till 20 § och punkt 9 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) har inte granskats av Lagrådet. Dessa förslag är enligt regeringens mening av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. 4 Räntefördelning och expansionsmedel 4.1 Anskaffningsvärdet för benefikt förvärvad näringsfastighet Regeringens förslag: Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva och är förvärvarens fördelningsunderlag till den del som hänför sig till förvärvet negativt får en särskild post beräknas. Fördelningsunderlaget får ökas med den särskilda posten så länge som fastigheten finns kvar i förvärvskällan om och i den mån underlaget är negativt. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget. Byggentreprenörerna anför att benefika förvärv av fastighet som är omsättningstillgång bör omfattas av de föreslagna reglerna. , , () och anser att även förvärv i samband med äktenskapsskillnad bör omfattas. föreslår att reglerna bör täcka alla former av benefika förvärv och inte bara fastigheter. Kammarrätten i anser att en särskild post alltid skall beräknas och fortlöpande redovisas när förvärvet påverkat fördel- ningsunderlaget negativt oavsett om fördelningsunderlaget i sig är positivt eller negativt. Flera av remissinstanserna är kritiska till att den särskilda posten inte skall få medräknas i ett positivt fördelningsunderlag. Bl.a. LRF anser att en sådan ordning motverkar bl.a. investeringar och leder till att dessa företag inte drivs på ett optimalt sätt. anför att kontinuiteten i beskattningen bryts genom införandet av den särskilda posten. framhåller att åtgärder som gynnar finansieringen är mest angelägna och föreslår att den särskilda posten behandlas som en tillfällig post som minskas . avstyrker förslaget och anför att de föreslagna reglerna innebär en ökad grad av komplexitet samt öppnar möjligheter till skatteplanering. LRF, , och anser att de nya reglerna också bör omfatta överlåtelser som skett före utgången av . Skälen för regeringens förslag: Fördelningsunderlaget för enskild näringsidkare utgörs, enligt lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning (räntefördelningslagen), av skillnaden mellan tillgångar och skulder i verksamheten vid utgången av närmast föregående beskattningsår. Tillgångarna skall därvid i princip tas upp till de värden som gäller vid beskattningen (prop. 1993/94:50 s. 231). Vid inkomstbeskattningen gäller den s.k. helhetsprincipen vid fastighets- överlåtelser. Detta innebär att hela förvärvet kommer att betraktas som benefikt om transaktionen innehåller något gåvomoment. Vid avgörandet av om förvärvet är oneröst (köp etc.) eller benefikt (gåva etc.) utgår man normalt från fastighetens taxeringsvärde. Understiger vederlaget taxe- ringsvärdet anses överlåtelsen i sin helhet vara benefik. Vid överlåtelse av rörelse bedriven i aktie- eller handelsbolagsform är det aktierna resp. andelen som överlåts. Bedrivs rörelsen i stället som enskild näringsverksamhet är det själva rörelsen, eller del av den, som överlåts. Ingår en näringsfastighet i rörelsen delas vederlaget upp dels på fastigheten, dels på övriga tillgångar. Vid överlåtelser inom familjen, vilka ofta sker genom s.k. generationsskiften dvs. från en äldre generation till en yngre, är det vanligt att överlåtelsen innefattar något gåvomoment. Överlåts fastigheten mot ett vederlag som understiger taxeringsvärdet anses fastigheten inkomstskattemässigt i sin helhet ha överlåtits genom gåva vilket medför att den tidigare ägaren inte reavinstbeskattas. Förvärvaren gåvobeskattas för skillnaden mellan taxerings- värdet och vederlaget. Vid beräkning av fördelningsunderlaget enligt räntefördelningslagen skall näringsfastighet som är anläggningstillgång enligt huvudregeln tas upp till anskaffningsvärdet för mark, byggnad och markanläggning minskat med medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag, dvs. det skattemässiga restvärdet. Enligt 24 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL) anses benefikt förvärvad egendom förvärvad genom närmast föregående onerösa förvärv. Oavsett om den tidigare ägaren förvärvat fastigheten genom ett oneröst eller benefikt fång blir det dennes skattemässiga restvärde som skall ligga till grund för beräkningen av fördelningsunderlaget enligt räntefördelningslagen. Detta värde kan ofta vara mycket lågt, bl.a. beroende på långa innehavstider. Enligt den s.k. alternativregeln i 14 § räntefördelningslagen får fastigheten i stället anses förvärvad mot en ersättning motsvarande en del av det för gällande taxeringsvärdet minskat med vid taxeringar medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag om avdragen för år räknat uppgår till sammanlagt av nämnda värde. Med del av taxeringsvärde skall i fråga om hyreshusenheter gälla av taxeringsvärdet och i fråga om lantbruksenheter av taxeringsvärdet till den del detta inte utgör bostadsbyggnadsvärde eller tomtmarksvärde för sådan privatbostadsfastighet som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370, KL). Alter- nativregeln torde ofta ge ett högre värde än huvudregeln i 13 § 4. Förvärvaren finansierar ofta fastighetsförvärvet genom att ta upp lån av någon utomstående eller genom att i stället utfärda en s.k. vederlagsrevers. Vid beräkning av fördelningsunderlaget enligt räntefördelningslagen kommer fastigheten att tas upp till ett värde som understiger vederlaget för förvärvet medan vederlaget fullt ut kommer att belasta skuldsidan. medför detta att förvärvaren får ett negativt fördelningsunderlag och att därigenom reglerna om negativ räntefördelning tillämpas. Systematiskt är detta en helt korrekt effekt. I realiteten har ju ett uttag skett ur verksamheten. Inte desto mindre utgör den negativa räntefördelningen en särskild svårighet att lösa ut syskon vid s.k. generationsskiften. Motsvarande problem kan uppkomma vid förvärv genom arv, testamente eller bodelning i anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller vid förvärv genom gåva om förvärvaren har att utge vederlag för fastigheten. En ändring bör därför göras så att risken för negativ räntefördelning efter sådana förvärv minskas. Olika metoder för att komma till rätta med problemet kan tänkas. I promemorian föreslogs att ett negativt fördel- ningsunderlag skall justeras med en särskild post. Den särskilda posten skall endast få beräknas vid förvärv genom arv, testamente, bodelning i anledning av makes död eller gåva. Ytterligare en förutsättning för att en särskild post skall få beräknas är att förvärvarens fördelningsunderlag till den del som hänför sig till förvärvet är negativt. Hur fördelningsunderlaget beräknas fram- går av 2 § räntefördelningslagen. Majoriteten av remiss- instanserna har varit positiva till metoden. Regeringen föreslår därför att denna metod används. Den i promemorian föreslagna bestämmelsen bör dock justeras i några avseenden bl.a. för att minska möjligheterna till icke önskad skatteplanering. Syftet med den särskilda posten är såsom redan nämnts att motverka att mottagaren på grund av förvärvet får ett negativt fördelningsunderlag. Den särskilda posten bör därför beräknas vid förvärvstillfället och utgöras av förvärvarens fördelningsunderlag till den del som hänför sig till förvärvet om detta underlag är negativt. För att hindra att reglerna används på ett otillbörligt sätt måste det finnas en spärr för den särskilda postens storlek. Det negativa fördelningsunderlaget vid förvärv av fastighet uppstår normalt på grund av att fastigheten inte får tas upp till sitt anskaffningsvärde på tillgångssidan vid beräkningen av fördelningsunderlaget. Den särskilda posten bör således inte få överstiga ett belopp motsvarande summan av dels skillnaden mellan det överenskomna vederlaget för fastigheten och det högsta av fastighetens värde vid förvärvstidpunkten beräknat enligt 13 § 4 eller 14 § räntefördelningslagen, dels av övertagna expansionsmedel. Vederlaget utgörs av det pris som parterna kommit överens om. Om förvärvaren övertar expansionsmedel skall inte skatt eller avgift som belöper på dessa räknas som en del av vederlaget. Den särskilda posten knyts till fastigheten och får endast läggas till fördelningsunderlaget så länge fastigheten finns kvar i förvärvarens näringsverksamhet och endast i den mån fördelningsunderlaget är negativt. Övergår en del av fastigheten till en annan ägare skall den särskilda posten justeras i motsvarande mån. Systemet med en särskild post är frivilligt. Såsom nämnts får den särskilda posten endast öka fördelningsunderlaget i den mån detta är negativt i förvärvskällan. Den särskilda postens enda syfte är att förhindra att för- värvaren drabbas av negativ räntefördelning på grund av fastighetsförvärvet. Eftersom förvärvet av fastigheten finansierats genom uttag ur förvärvskällan bör den särskilda posten inte få medföra att fördelningsunderlaget blir positivt. Har fördelningsunderlaget blivit positivt i förvärvskällan upphör den särskilda posten. Även om fördelningsunderlaget därefter blir negativt får den särskilda posten inte tillgodoräknas vid beräkning av fördelningsunderlaget. Fördelningsunderlaget skall prin- cipiellt utgöras av fullbeskattat kapital. Kapital som tillskjuts den förvärvskälla till vilken fastigheten och den särskilda posten hör kommer således att leda till positiv räntefördelning först den dag då fördelningsunderlaget beräknat utan den särskilda posten är positivt. Detta skulle kunna kringgås genom att fastigheten resp. driften läggs i olika förvärvskällor varefter kapital tillskjuts den förvärvskälla i vilken driften bedrivs. För att förhindra detta föreslås att kapital som tillskjutits en sådan förvärvskälla skall minska den särskilda posten. Detta bör gälla kapital som tillskjutits i mer än obetydlig omfattning före förvärvet eller utan tidsbegränsning efter förvärvet av förvärvaren själv eller av denne sådan närstående person som avses i punkt 14 sista stycket av anvisningarna till 32 § KL. Bestämmelserna om den särskilda posten bör tas in i ett nytt lagrum, 14 a §, i räntefördelningslagen. För de som står i begrepp att genomföra, eller av olika anledningar redan varit tvungna att genomföra, ett generationsskifte är det av största vikt att kunna använda sig av de förmånligare reglerna i 14 a § vid beräkning av fördelningsunderlaget. I promemorian föreslogs att förslaget i denna del därför bör tillämpas på överlåtelser som skett efter . Flera remissinstanser har framhållit att reglerna bör få tillämpas även på överlåtelser som skett före nämnda dag. Regeringen delar promemorians uppfattning att det skulle föra alltför långt att beakta även tidigare överlåtelser. Regeringens förslag: Har skattskyldig förvärvat näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning i anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva och understiger förvärvarens takbelopp av övertagna eller egna expansionsmedel får en särskild post beräknas. Den särskilda posten får öka takbeloppet i den mån detta belopp understiger av dessa ex- pansionsmedel. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget dock med de invändningar de anfört beträffande den särskilda posten vid tillämpning av reglerna om räntefördelning. Skälen för regeringens förslag:Den maximalt tillåtna avsättningen till expansionsmedel begränsas bl.a. av det s.k. takbeloppet. Detta beräknas i stort sett på samma sätt som fördelningsunderlaget enligt ränte- fördelningslagen. Det är dock det egna kapitalets ställning vid utgången av beskattningsåret som ligger till grund för beräkningen. Enligt 10 § lagen (1993:1537) om expansionsmedel (expan- sionsmedelslagen) får expansionsmedel, under vissa förutsättningar, övertas vid benefika fång. För det fall den särskilda posten inte fick ingå i takbeloppet skulle den som övertagit expansionsmedel i samband med förvärvet, eller som har egna expansionsmedel innan förvärvet, riskera att behöva lösa upp dessa i den mån takbeloppet annars skulle överskridas. En särskild post bör därför få läggas till takbeloppet. Den särskilda posten enligt expansionsmedelslagen bör inte medföra att ytterligare avsättning till expansionsmedel får göras. Syftet är endast att förhindra att övertagna eller egna expansionsmedel måste lösas upp. Det blir därför aktuellt att beräkna en särskild post endast när expansionsmedel övertagits i samband med förvärvet av fastigheten eller om förvärvaren redan har expansionsmedel i förvärvskällan. Den särskilda posten enligt expansionsmedelslagen beräknas på samma sätt som motsvarande post enligt räntefördelningslagen. Bestämmelserna om den särskilda posten bör tas in i ett nytt lagrum, 7 a §, i expansionsmedelslagen. Liksom motsvarande lagrum i räntefördelningslagen föreslås 7 a § i expansionsmedelslagen träda i kraft men tillämpas i fråga om fastighetsöverlåtelser som skett efter . Ett exempel visar hur systemet med den särskilda posten enligt expansionsmedelslagen respektive räntefördelningslagen är tänkt att fungera. Sonen förvärvar som enda tillgång en näringsfastighet från sin far F. Taxeringsvärdet uppgår till . Det högsta värdet enligt ränte- fördelningslagen är x 2 000 000 = . Vederlaget för fastigheten uppgår till vilket finansieras genom att S ställer ut en vederlagsrevers. S övertar vidare expansionsmedel om . Sonen bedriver ingen verksamhet och har inga egna expansionsmedel. Sonens fördelningsunderlag på grund av förvärvet är 780 000 - 1 400 000 - 144 000 = -764 000. Eftersom fördelningsunderlaget är negativt är den särskilda posten motsvarande belopp, dvs. Den särskilda posten får läggas till fördelningsunderlaget i förvärvskällan i den mån detta är negativt. Om ingenting annat har hänt under överlåtelseåret uppgår sonens fördelningsunderlag med tillägg för den särskilda posten till 780 000 - 1 400 000 - 144 000 + 764 000 = 0.