prop · GK03100 · 1997-01-01 00:00:00 — Bestämmelser om betalningsfrister mellan beslutsdag och förfallodag har tagits in i 16 kap. skattebetalningslagen. 10 Debitering på skattekontot Regeringens förslag: Den använda uppbördsdeklarationen och den särskilda deklarationen för mervärdesskatt skall ersättas med en skattedeklaration. Redovisningen i en skattedeklaration skall omfatta samtliga de skatter och avgifter för vilka det finns en redovisningsskyldighet och som förfaller till betalning som är aktuell. De uppgifter som skall redovisas avser bl.a. innehållen preliminär skatt, arbets- givaravgifter samt ingående och utgående mervärdesskatt. Utredningens förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit en vidare möjlighet för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att ange vilka uppgifter som skall lämnas på skattedeklarationen. Utredningen har också föreslagit att en specifikation av gjorda avdrag vid redovisningen av arbetsgivaravgifterna skall göras i en årlig avgiftsspecifikation. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslagen. delar utredningens uppfattning att frågan om särskilt redovisningsnummer inte behöver lagregleras men anser att det inte kan överlåtas till att besluta om huruvida särskilda redovisningnummer eller liknande redovisningsmetoder skall få användas i fortsättningen. anser att den omständigheten att redovisning av skatter och avgifter i fortsättningen avses ske i en enda handling torde innebära betydande administrativa förenklingar för såväl skatteförvaltningen som för de skattskyldiga. Verket anser däremot att den förenkling av uppgiftslämnandet på månadsnivå, som skulle kunna motivera ett extra uppgiftslämnande på årsnivå vad gäller de specificerade uppgifterna om arbetsgivaravgifterna, är för handen. Uppgifter om arbetsgivaravgifterna, motsvarande dem som lämnas på uppbördsdeklarationen, bör därför lämnas på den föreslagna skattedeklarationen. förordar att företagen endast skall få använda ett organisationsnummer för de skatter och avgifter som omfattas av skattekontot. välkomnar förslaget att göra åtskillnad mellan deklaration och betalning. Härigenom skapas förutsättningar för snabbare betalningar och för nya tekniska lösningar när det gäller deklarationer och administrativ hantering. är också positiv till detta förslag. Företagens Uppgiftslämnardelegation anser att berörda lagbestämmelser bör utformas så att där anges vilka uppgifter eller uppgiftsslag som kan komma i fråga i den månatliga skattedeklarationen och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer inom detta utrymme får mandat att bestämma vilka uppgifter som skall krävas in. Delegationen anser att bestämmelserna bör utformas med hänsyn till behovet av förutsebarhet för de skattskyldiga och ge möjlighet till anpassning till nya förhållanden. Det bör dessutom finnas ett visst reservutrymme på deklarationsblanketten. Av den anledningen och för att minska uppgiftslämnarkostnaderna bör antalet uppgifter enbart för kontrolländamål minimeras. anser att skattedeklara- tionen också bör innehålla en notering om månadens betalda F-skatt. På så sätt kan deklarationen vara ett dokument som ger företagaren en bild av gjorda skattebetalningar. vill särskilt framhålla vikten av att redovisningsmetoderna förbättras genom utnyttjande av modern teknik. Näringslivets Skattedelegation anser att det i lagen bör anges vilka uppgifter som kan komma i fråga i den månatliga skatte- deklarationen och att regeringen/myndigheten inom detta utrymme få mandat att bestämma vilka uppgifter som skall krävas in. Skälen för regeringens förslag: har angett fyra grundläggande krav som bör ställas på redovisningen av skatter och avgifter. Den skall innehålla tillräckliga uppgifter för en korrekt debitering på skattekontot, den skall skapa förutsättningar för så tidig debitering på kontot som möjligt, den skall innehålla de omsättningsuppgifter avseende mervärdesskatt som ett svenskt medlemskap i unionen (EU) kräver och den skall innehålla tillräckliga uppgifter för att skatte- myndigheten skall kunna kontrollera redovisningen. För att snabbt ge skattemyndigheterna tillgång till redovisningsupp- gifterna är det nödvändigt att skilja på deklaration och inbetalningskort. Det är också så att redovisning och inbetalningskort i samma handling begränsar utrymmet för att lämna uppgifter. Vi delar utredningens uppfattning om att inbetalningshandlingen bör vara skild från deklarationshandlingen. Remissinstanserna har inte heller haft något att invända mot vad utredningen anfört. och har särskilt framhållit att de är positiva till förslaget. Vi föreslår därför att den nya deklarationen i skattekontosystemet Ä som vi i likhet med utredningen kallar skattedeklaration Ä utformas så att inbetalningskortet blir skilt från redovisnings-handlingen. Utredningen anser vidare att deklarationen bör innehålla uppgifter om preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Alla identifika- tionsuppgifter i redovisningshandlingen bör förtryckas. Dessutom bör uppgifterna om debiterad preliminär skatt i förekommande fall förtryckas på handlingen. Följande uppgifter har utredningen, förutom nödvändiga identifikations- uppgifter och uppgift om den redovisningsperiod för vilken redovisning lämnas, ansett behöva lämnas vid varje redovisningstillfälle. - skatteavdrag från ersättning för arbete och underlaget för avdraget, - skatteavdrag från ränta eller utdelning och underlaget för avdraget. - underlaget för avgifterna, - avdrag enligt 9 kap. 3 § skattebetalningslagen (kostnadsavdrag), - periodens avgifter. - utgående skatt, - ingående skatt, - omsättning, förvärv och överföringar av varor som transporteras mellan . Dessutom har utredningen föreslagit att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela ytterligare föreskrifter om vad en skattedeklaration skall ta upp. De uppgifter som angetts avseende arbetsgivaravgifter är färre än de uppgifter som lämnas i en uppbördsdeklaration. Detta hänger samman med att utredningen föreslagit att berörda arbetsgivare i stället skall vara skyldiga att lämna en specifikation över kostnadsavdrag och de avgiftsunderlag på vilka lägre procentsatser använts vid uträkning av arbetsgivaravgifterna. En sådan specifikation skulle användas enbart för att specificera tidigare redovisningar. En arbetsgivare som vill korrigera en tidigare lämnad redovisning skulle inte göra det genom specifikationen utan genom att lämna en ny skattedeklaration för den aktuella redovisningsperioden. Ett effektivt skattebetalningssystem förutsätter att varje redovisning i en skattedeklaration skall kunna kontrolleras så snart den har lämnats. Detta kan man inte göra fullt ut om den skattskyldige har rätt att vänta med en specifikation av någon skatt eller avgift till en senare tidpunkt än då skattedeklarationen skall lämnas. Med en sådan ordning kan det också i vissa fall vara svårt att avgöra om en oriktig uppgift har lämnats i skattedeklarationen eller inte. Detta medför problem vid tillämpningen av sanktionsbestämmelserna. Vi anser därför i likhet med att de specifikationer som bör göras vid redovisningen av arbetsgivaravgifter skall göras redan i skattedeklarationerna och föreslår en sådan ordning. Därigenom uppnår man också en viss administrativ förenkling av det nya skattebetalningssystemet. Bestämmelser om vilka uppgifter som skall lämnas i en skatte- deklaration är i grunden av sådan art att de bör ges i form av lag. Vi delar därför Företagens Uppgiftslämnardelegations åsikt att lagbestämmelserna bör utformas på ett sådant sätt att där anges vilka uppgifter eller uppgiftsslag som kan komma i fråga i den månatliga skattedeklarationen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör sedan inom dessa ramar ha möjlighet att bestämma vilka uppgifter som skall krävas in. Detta behöver dock inte anges i lagen utan kan ske genom verkställighetsföreskrifter till lagen. När det gäller frågan om vilka uppgifter rörande skatteavdrag som skall lämnas i en skattedeklaration anser vi att det är tillfyllest om det av lagen framgår att uppgift skall lämnas om de skatteavdrag som arbetsgivaren varit skyldig att göra och om det sammanlagda underlaget för skatte- avdragen. I fråga om redovisningen av arbetsgivaravgifter bör det i lagen anges att uppgift skall lämnas om de arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren varit skyldig att betala och om de sammanlagda underlagen för avgifterna samt, i förekommande fall, om gjorda avdrag. Mervärdesskatteredo- visningen måste, med hänsyn till vårt medlemskap i , bli något mer komplicerad. I lagen bör anges att uppgift skall lämnas om utgående skatt, om ingående skatt och om omsättning, förvärv och överföringar av varor som transporteras mellan . I lagen bör dessutom anges att en skattedeklaration skall innehålla de ytterligare uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och mervärdes- skatt. Inom de ramar som har angetts nu bör regeringen ha möjlighet att i form av verkställighetsföreskrifter närmare precisera uppgiftsskyldigheten. En sådan precisering bör också kunna delegeras till den myndighet som regeringen bestämmer. Den myndighet som avses är . Vi föreslår en sådan ordning som vi nu har redovisat. Bestämmelser om vilka uppgifter en skattedeklaration skall innehålla har tagits in i 10 kap. skattebetalningslagen. Inom skatteförvaltningen pågår en översyn inriktad på förbättrade redovis- ningsmetoder. Målsättningen är att förkorta hanteringstider, underlätta för företag och skatteförvaltning, sänka administrationskostnaderna, m.m. Avsikten är att skatt- och avgiftsskyldiga skall kunna lämna sin redovisning på i princip valfritt sätt. De möjligheter som den tekniska utvecklingen för med sig och som också pekat på kommer härvid självfallet att tas till vara. Inom en näraliggande framtid Ä i stort sett i samband med att ett skattekontosystem kan börja användas Ä kommer sannolikt förutsättningar att finnas att föra över redovisningar till ett skattekonto genom exempelvis linjeöverföring eller på diskett. Redan nu tas olika uppgifter, t.ex. räken- skapsutdrag från företag, in med hjälp av sådan teknik. Om skattemyndigheterna alltid skall ha ett eget gränssnitt gentemot de skattskyldiga eller om man, som föreslagit, kan ha en förmedlande länk får det fortsatta utvecklingsarbetet visa. Redan nu bör dock de skattskyldiga efter medgivande från eller den myndighet som verket bestämmer ges möjlighet att lämna preliminära självdeklarationer och skattedeklarationer i form av elektroniska dokument. Denna fråga återkommer vi till i avsnitt 26. Enligt nuvarande bestämmelser i 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272) har arbetsgivare en möjlighet att lämna uppbördsdeklarationer och kontrolluppgifter under ett särskilt redovisningsnummer. Denna möjlighet anses vålla vissa problem i skattemyndigheternas integrerade och samordnade verksamhet. är redovisningsmetoden till fördel för de skattskyldiga. Enligt utredningens mening bör det lämnas åt Riks- skatteverket att ta ställning till om och i så fall hur särskilda redovisnings- nummer eller andra liknande redovisningsmetoder bör användas inom ramen för ett nytt skattebetalningssystem. har invänt mot utredningens förslag och anser att det inte kan överlåtas till att besluta om huruvida särskilda redovisningnummer eller liknande redovisningsmetoder skall användas i fortsättningen. Frågan om användande av särskilda redovisningsnummer eller andra liknande redovisningsmetoder är inte av sådan art att den bör lagregleras. Den blir dock sannolikt aktuell under arbetet med den förordning som avses komplettera den föreslagna skattebetalningslagen. Om och i så fall i vilken utsträckning beslutanderätten bör delegeras till får vi ta ställning till då. Regeringens förslag: Redovisning avseende de skatter och avgifter som ingår i skattekontosystemet skall lämnas senast den 12 efter redovisningsperioden (den 17) dels av den som enbart redovisar innehållen preliminär skatt och arbets- givaravgifter, dels av skattskyldiga som har att redovisa mervärdes- skatt om beskattningsunderlagen avseende mervärdes- skatt för beskattningsåret, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, uppgår till högst . Mervärdesskatten skall dock i detta fall redovisas senast den 12 i andra månaden efter redovisningsperioden. Skattskyldiga som redovisar mervärdesskatt med beskattningsunder- lag som för beskattningsåret, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, överstiger skall lämna sin redovisning avseende de skatter och avgifter som ingår i skattekontosystemet senast den 26 efter redovisningsperioden (senast den 27). Om det finns särskilda skäl skall denna kategori skattskyldiga kunna krävas på redovisning avseende innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter senast den första förfallodagen , dvs. senast den 12 (den 17). Utredningens förslag stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har inte haft något att invända mot förslaget. anser det dock vara en brist i förslaget att man inte uppnått en fullständig synkronisering mellan betalning av skatter och avgifter och redovisningstidpunkter. Några remissinstanser hävdar att tiden för redovisning av mervärdesskatten är för kort och förordar en återgång till de redovisnings- och betalningstidpunkter som gällde före . Skälen för regeringens förslag: Vi har i avsnitt 9.3 framhållit att de nu gällande tidpunkterna för inbetalning av innehållen skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt har beslutats av och att vi anser att det därefter inte har kommit fram några omständigheter som motiverar en sådan generell senareläggning av inbetalningstidpunkterna som några remissinstanser har förespråkat. Detta gäller i lika hög grad tidpunkterna för redovisningen. Vi tar därför nu upp endast frågan om vilka ändringar av redovisningstidpunkterna som det föreslagna skatte- kontosystemet kräver. Nuvarande rutiner för hantering av uppbörds- och mervärdesskattede- klarationer innebär att en betalning bokförs väsentligt tidigare än den tid- punkt då redovisningen finns tillgänglig hos skattemyndigheten. Det hänger samman bl.a. med att inbetalningen registreras av som sedan skickar deklarationen till ett företag som med optisk läsning tar hand om redovisningsdelen. Sambandet mellan inbetalning och redo- visning blir känt för skattemyndigheten först ca efter förfallodagen, dvs. närmare efter denna dag. På ett skattekonto där krediteringar fortlöpande skall räknas av mot debiteringar är det, som utredningen framhållit, önskvärt att debiteringarna kan bokföras på kontot . Tidsperioden mellan den skatt- eller avgiftsskyldiges redovisning och debiteringen på skattekontot måste därför förkortas väsentligt. Enligt vårt förslag i avsnitt 9.3 kommer det Ä för kontohavare som skall redovisa och betala skatter och avgifter Ä att finnas två olika tidpunkter för betalning av skatter och avgifter beroende på storleken av kontohavarens beskattningsunderlag till mervärdesskatt. I beskattnings- underlagen ingår då inte gemenskapsinterna förvärv och import (se bet. 1995/96:SkU31, rskr. 1995/95:305, SFS 1996:713). Om beskattnings- underlagen, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, för be- skattningsåret, uppgår till högst skall samtliga skatter och avgifter betalas senast den 12 (den 17) efter redovisningsperioden med undantag för mervärdesskatten som skall betalas först vid motsvarande förfallodag i andra månaden efter redovisningsperioden. Det innebär t.ex. att skall skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och debiterad preliminär skatt för februari samt mervärdesskatt för januari ha betalats. För den vars beskattningsunderlag, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, överstiger skall innehållen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och debiterad preliminär skatt betalas senast den 12 (den 17) närmast efter redovisningsperioden medan mervärdesskatten skall betalas senast den 26 i samma månad. Dessa skattskyldiga har alltså . För den antalsmässigt största gruppen kontohavare skall således samtliga skatter och avgifter betalas senast den 12 . Denna kategori kontohavare bör därför även lämna motsvarande redovisning senast den 12 trots att redovisningen då kommer att avse två olika redovisningsperioder Ä en för innehållen preliminär skatt och arbets- givaravgifter och en för mervärdesskatt. För den andra gruppen kontohavare ca 10 000 skattskyldiga Ä skall betalningar i flertalet fall göras både den 12 och den 26 efter redovisningsperioden. Den första förfallodagen gäller för innehållen skatt och arbetsgivaravgifter och den andra för mervärdesskatt. Man kan då tänka sig att den skattskyldige då ett belopp, som skall följas av en redovisning, skall betalas, också ger in en redovis- ningshandling. Detta skulle tillgodose Svenska Bankföreningens önskemål om en fullständig synkronisering mellan betalning av skatter och avgifter och redovisningstidpunkter. Det skulle emellertid för flertalet arbetsgivare inom denna grupp innebära att redovisning fick lämnas två gånger . skulle då behöva stämma av dessa konton efter varje sådan redovisning. Det skulle också kunna bli fråga om att föra om betalningar, sända ut två betalningskrav, eventuellt ha två restföringar m.m. Effektiviteten i skattekontot liksom de positiva effekterna för de skatt- och avgiftsskyldiga i form av samordning och förenkling skulle härigenom delvis gå förlorade. Utredningen har föreslagit en annan ordning där avlämnandet av redovisningsuppgifter i stället knyts till den senare av de två betalnings- tidpunkterna , dvs. till den 26. Det innebär att en skattskyldig med beskattningsunderlag avseende mervärdesskatt, exklusive gemen- skapsinterna förvärv och import, överstigande och som har innehållen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt att redovisa endast betalar innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter den 12 (den 17) . Den 26 redovisas inne- hållen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt samt betalas eventuell mervärdesskatt. Utredningens förslag innebär att när redovisningshandlingen har kommit in till skattemyndigheten bokförs de olika redovisade beloppen i kontot på respektive förfallodag, den 12 eller den 26. Ränta räknas på eventuella underskott eller överskott. Ett gemensamt betalningskrav sänds i förekommande fall ut. Även överlämnandet för indrivning kan härmed ske . På så sätt når man för såväl de skatt- och avgiftsskyldiga som myndigheterna längre i riktning mot ökad samordning och förenkling. Vi föreslår därför samma ordning för redovisning av skatter och avgifter som utredningen har gjort. ersätts dock den 26 med den 27. Även i de fall då den skattskyldige begär en återbetalning som har sin grund i en överskjutande ingående mervärdesskatt bör krav ställas på att redovisningen i övrigt för perioden har fullgjorts. bör vidare i vissa fall kunna kräva redovisning avseende innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter vid den första förfallodagen . Denna möjlighet behövs för att effektiva kontrollåtgärder skall kunna vidtas i särskilda fall. Främst gäller det uppföljning vid upprepade betalningsför- summelser. Men även generellt riktade kontrollinsatser kan motivera krav på redovisning vid varje förfallodag. Härigenom skapas förutsättningar för att skattemyndighetens borgenärsroll skall kunna utövas på ett effektivt sätt genom bl.a. förebyggande åtgärder. Den möjlighet till ett tidigt agerade som detta ger bör kunna leda till att antalet restföringar begränsas. ges förutsättningar för skattemyndigheten att i förekommande fall tidigare än annars lämna ett krav till kronofogdemyndigheten för in- drivning. Befogenheten att kräva redovisning bör emellertid användas bara i undantagsfall. Vi föreslår att regler av nu angiven innebörd skall tas in i 10 kap. skattebetalningslagen. 10.2 Debitering av skatter och avgifter Regeringens förslag: På ett skattekonto skall löpande bokföras dels debiterad F-skatt och särskild A-skatt, dels innehållen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter samt mervärdesskatt som den betalnings- skyldige redovisat i en skattedeklaration och dels skatt eller avgift som påförts genom särskilt beslut av skattemyndigheten. Utredningens förslag stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: En viktig utgångspunkt är att debiteringarna i ett skattekonto skall vara specificerade på ett sådant sätt att det inte uppstår några tveksamheter kring hur den aktuella ställningen på kontot har uppkommit. Ett datum för varje debitering bör anges. Det bör också anges vilken skatt eller avgift som debiteringen avser samt vilket belopp som bokförs. Det får inte finnas någon risk för sammanblandning av de olika posterna. Utredningen har beskrivit rutinerna för bokföringen av skatter och avgifter på skattekontot på följande sätt. bokförs olika skatter och avgifter löpande på kontot. Vissa poster, såsom de debiterade preliminära skatterna och särskild A- skatt, m.m. registreras i det centrala skatteregistret och bokförs på kontot utifrån detta. Debiteringarna av dessa skatter bokförs på kontot först i samband med att förfallodagen inträffar, dvs. i detta fall den 12 (och i vissa fall augusti den 17). Andra poster debiteras på grundval av lämnade redovisningar. Inne- hållen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt debiteras och, i förekommande fall, krediteras med ledning av den skatt- eller avgiftsskyldiges redovisningshandling, dvs. Om en betalning uteblir eller görs med för lågt belopp och det härigenom uppkommer ett underskott på skattekontot beräknas ränta på detta saldo. kan särskilda beslut om skatter eller avgifter komma att påverka kontot. Genom dessa beslut fastställs skatten eller avgiften för en tidigare period. Som tidpunkt för debitering på kontot anges den dag då ett belopp förfaller till betalning respektive den dag då beslutet meddelades när fråga är om ett beslut som innebär en sänkning i förhållande till ett tidigare fastställt belopp. Ränta på ett under- eller överskott på kontot räknas från den tidpunkt då skatten eller avgiften ursprungligen förföll till betalning. med beslutet ges dock automatiskt en viss betalnings- frist. Vi delar utredningens uppfattning om hur skatter och avgifter bör bokföras på ett skattekonto och föreslår en sådan ordning som utredningen beskrivit. Bestämmelser om skattekonto har tagits in i 3 kap. skattebetalnings- lagen. 10.3 Den slutliga skatten i skattekontosystemet Regeringens förslag: Slutlig skatt skall bokföras på kontot på förfallodagen. skall preliminär skatt som redovisats i kontrolluppgift bokföras. Ett beslut om ändrad beräkning av den slutliga skatten skall bokföras på kontot den dag då skattebeloppet förfaller till betalning. Utredningens förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna har inte haft något att invända mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: I skattekontosystemet avses ett skatte- besked ersätta bl.a. den nuvarande skattsedeln på slutlig skatt. Vi kommer dessutom i ett senare avsnitt (se avsnitt 20) att föreslå att skattebesked skall sändas ut löpande under taxeringsåret så fort skatteberäkningen är klar. Utredningen har föreslagit att skattemyndigheten skall bokföra den slutliga skatten på kontot i samband med att ett skattebesked sänds ut. Det betyder att vissa konton kommer att debiteras månad under taxeringsåret, medan andra debiteras först . som den slutliga skatten debiteras på skattekontot skall den preliminära skatten, som då finns registrerad i skatteregistret, krediteras. Debiteringen av slutlig skatt och kreditering av preliminär skatt samt den följande avstämningen medför antingen att kontot jämnas ut eller att det uppstår ett över- eller underskott på kontot.