prop · GK03128 · 1997-01-01 00:00:00 — När väsentligt ändrade förhållanden påkallar det kan rätten på yrkande upphäva licensen eller fastställa nya villkor för den. 8 kap. Växtförädlarrättens upphörande 1 § Om årsavgift inte betalas enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 2 §, är växtförädlarrätten förfallen det år för vilket avgift inte betalts. 2 § Om sortinnehavaren skriftligen hos avstår från växtförädlarrätten, skall nämnden avföra sorten ur registret. Om växtförädlarrätten är utmätt, belagd med kvarstad eller tagen i anspråk genom betalningssäkring eller om en tvist om överföring av registreringen är anhängig, får sorten inte avföras ur registret på begäran av sortinnehavaren så länge utmätningen, kvarstaden eller betalningssäkringen består eller tvisten inte blivit slutligt avgjord. 3 § Rätten skall på talan om det häva registreringen, om 1. växtsorten på ansökningsdagen eller, om sortinnehavaren åtnjutit prioritet, på den dag från vilken prioritet har getts inte uppfyllde kravet på nyhet i 3 kap. 2 § eller kravet på särskiljbarhet i 3 kap. 3 §, 2. växtsorten som anges under 1 inte uppfyllde kravet på likformighet i 3 kap. 4 § eller kravet på stabilitet i 3 kap. 5 §, såvida växtförädlarrätten beviljats huvudsakligen på grundval av upplysningar som sökanden tillhandahållit, eller 3. växtförädlarrätten har beviljats en person som inte var berättigad till den och den som är berättigad inte har väckt talan om överföring av rätten. En registrering får inte hävas på den grunden att den som fått växtförädlarrätten har haft rätt till bara en viss andel i den. Talan som grundas på att en växtsort har registrerats för någon annan än den som är berättigad till det får föras endast av den som påstår sig vara berättigad till sorten. Talan skall väckas efter det att käranden fått kännedom om registreringen och de övriga omständigheter på vilka talan grundas. Om sortinnehavaren var i god tro när sorten registrerades eller när växtförädlarrätten övergick på honom eller henne, får talan inte väckas senare än efter registreringen. I övriga fall får talan föras av var och en som förorsakas någon nackdel av registreringen och, om det är påkallat från allmän synpunkt, av allmän åklagare. 4 § skall avföra en växtsort ur registret, om sorten inte längre uppfyller kravet på likformighet i 3 kap. 4 § och kravet på stabilitet i 3 kap. 5 §. skall också avföra en växtsort ur registret, om sortinnehavaren inte följt ett föreläggande enligt 6 kap. 3 § och underlåtenheten utgör hinder för tillförlitlig efterkontroll. . 5 § Om en sortbenämning har registrerats i strid med denna lag och om skälet mot registrering kvarstår, skall registrera en ny benämning för växtsorten. Detsamma gäller om en registrerad sortbenämning uppenbarligen blivit ägnad att vilseleda allmänheten eller blivit stridande mot allmän ordning eller ägnad att väcka förargelse. Sortinnehavaren skall i ett sådant fall ges tillfälle att föreslå en ny benämning. En registrerad benämning på en sort för vilken skyddstiden gått ut eller växtförädlarrätten på annat sätt upphört får på sortinnehavarens begäran eller då det annars finns anledning efter prövning av avföras ur växtsortregistret, om benämningen inte längre används. 9 kap. Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 1 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en växtförädlar- rätt döms till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. 2 § På yrkande av sortinnehavaren eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja växtsorten får domstolen vid vite förbjuda den som gör intrång i växtförädlarrätten att fortsätta intrånget. I fråga om radio- och trådsändningars innehåll gäller bestämmelserna i radiolagen (1966:755). 3 § Om käranden visar sannolika skäl för att intrång i växtförädlarrätten förekommer och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget förringar värdet av ensamrätten till växtsorten, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt avgjorts eller annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas skall svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra risk för skada. Ett sådant förbud får meddelas endast om käranden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas svaranden. Saknar käranden förmåga att ställa sådan säkerhet, får domstolen befria käranden från detta. I fråga om slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts av svaranden. När målet avgörs skall domstolen pröva om förbud som har meddelats enligt första stycket fortfarande skall bestå. 4 § I fråga om överklagande av beslut enligt 3 § samt i fråga om handläggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i om överklagande av beslut enligt 15 kap. . 5 § Talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i en växtförädlarrätt skall betala skälig ersättning för utnyttjandet av växtsorten samt ersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. När ersättningens storlek bestäms skall hänsyn tas även till sortinnehavarens intresse av att intrång inte görs och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Den som gör intrång i en växtförädlarrätt utan uppsåt eller oaktsamhet skall betala ersättning för utnyttjandet av sorten, om och i den utsträckning det är skäligt. Rätten till ersättning för intrång i en växtförädlarrätt preskriberas, om talan inte väcks från det skadan uppkom. 7 § På yrkande av den som har lidit intrång i en växtförädlarrätt får domstolen efter vad som är skäligt till förebyggande av fortsatt intrång besluta att växtmaterial med avseende på vilket intrång föreligger skall lämnas ut mot lösen till den som har lidit intrånget eller förstöras samt att ett föremål vars användande skulle innebära intrång skall på visst sätt ändras eller förstöras. Vad som har sagts gäller inte mot den som i god tro har förvärvat materialet eller särskild rätt till det och som inte själv har gjort intrång i växtförädlarrätten. 8 § Egendom som avses i 7 § får tas i beslag, om det skäligen kan antas att ett brott enligt 1 § har begåtts. I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet. Trots vad som sägs i första stycket kan domstolen på yrkande besluta att innehavare av material som avses där skall få förfoga över materialet mot skälig ersättning och på skäliga villkor i övrigt. Bestämmelserna i 7 § och i första och andra styckena tillämpas också i fråga om försök och förberedelse enligt 1 § andra stycket. 9 § Om någon utnyttjar en växtsort som avses med en ansökan om registrering, skall vad som sägs om intrång i växtförädlarrätt tillämpas, om ansökan leder till registrering. För ett sådant utnyttjande får dock inte dömas till ansvar. Ersättning för skada på grund av utnyttjande som sker innan ansökan har kungjorts enligt 5 kap. 9 § får bestämmas endast enligt 6 § andra stycket. Bestämmelsen i 6 § tredje stycket är inte tillämplig, om ersättningstalan väcks senast efter det att växtförädlarrätten registrerades. 10 § Om registreringen av en växtsort har hävts genom en dom som har vunnit laga kraft, får inte dömas till ansvar, ersättning eller säkerhetsåtgärd enligt 1 - 9 §§. Förs talan om intrång i växtförädlarrätt och gör den mot vilken talan förs gällande att registreringen bör hävas, skall rätten på dennes yrkande förklara målet vilande i avvaktan på att frågan om hävning av registreringen slutligt prövas. Om talan om detta inte har väckts, skall rätten i samband med vilandeförklaringen förelägga den mot vilken talan om intrång förs inom vilken talan om hävning skall väckas. 11 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 4 kap. 2 § skall dömas till böter samt ersätta uppkommen skada. Om oaktsamheten är ringa, skall inte dömas till ansvar. I sådana fall kan ersättningen jämkas. 1 § En sortinnehavare eller den som på grund av licens får utnyttja en växtsort får föra talan om fastställelse huruvida registreringen ger skydd gentemot någon annan. En förutsättning för detta är att ovisshet råder om förhållandet och detta är till nackdel för sortinnehavaren eller licenstagaren. Under samma villkor kan den som driver eller avser att driva verksamhet föra talan mot en sortinnehavare om fastställelse huruvida det finns hinder för verksamheten på grund av registreringen. Om det i ett mål som avses i första stycket görs gällande att registreringen bör hävas, skall 9 kap. 10 § andra stycket tillämpas. 2 § Den som vill väcka talan om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av en registrering eller om meddelande av tvångslicens skall anmäla detta till samt underrätta var och en som enligt växtsortregistret innehar licens att utnyttja sorten. Om en licenstagare vill väcka talan om intrång i växtförädlarrätten eller om fastställelse enligt 1 § första stycket, skall licenstagaren underrätta sortinnehavaren om detta. Denna underrättelseskyldighet skall anses fullgjord när en underrättelse i betald, rekommenderad försändelse har sänts under den adress som antecknats i växtsortregistret. Om det inte visas när talan väcks att underrättelse enligt första stycket har gjorts, skall käranden ges tid till detta. Om käranden försitter , får talan inte tas upp till prövning. 3 § Talan skall väckas vid , om det enligt inte finns någon behörig domstol för en talan om bättre rätt till en växtsort, om hävning av registreringen av en växtsort, om överföring av sådan registre- ring, om tvångslicens eller om fastställelse enligt 1 §. 4 § En kopia av en dom eller ett slutligt beslut i mål som avses i 5 kap. 7 §, 7 kap. 5 §, 8 kap. 3 §, 9 kap. 1 - 3 och 6 - 8 §§ eller 10 kap. 1 § skall sändas till . 5 § Slutliga beslut av enligt denna lag eller med stöd av denna lag meddelade föreskrifter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol från beslutets dag. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 6 § slutliga beslut i ett ärende som rör ansökan om registrering av en växtsort får överklagas av sökanden, om beslutet har gått sökanden emot. Den som i behörig ordning har framställt invändning får överklaga ett beslut genom vilket en ansökan om registrering bifalls. Återkallar invändaren sitt överklagande, får detta ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Ett beslut genom vilket ett yrkande om överföring enligt 5 kap. 8 § har bifallits får överklagas av sökanden. Den som har framställt yrkande om överföring får överklaga ett beslut genom vilket yrkandet avslagits. 1 § En sortinnehavare som inte har hemvist i skall ha ett ombud som är bosatt här i landet. Ombudet skall ha behörighet att för sortinnehavaren ta emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden om växtförädlarrätt med undantag av stämning i brottmål och av föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombudet skall anmälas till växtsortregistret och antecknas där. Om sortinnehavaren inte har anmält något ombud enligt första stycket, kan delgivning i stället ske genom att den handling som skall delges sänds till sortinnehavaren med posten i betalt brev under sortinnehavarens i växtsortregistret antecknade adress. Om någon fullständig adress inte är antecknad i registret, kan delgivning ske genom att handlingen hålls tillgänglig hos och genom att ett meddelande om detta och om handlingens huvudsakliga innehåll kungörs i en publikation som regeringen bestämmer. Delgiv- ningen anses ha skett när det som har sagts har blivit fullgjort. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om storleken på avgifter enligt denna lag. Vid bestämmande av årsavgifter får föreskrivas att ett eller flera av skall vara avgiftsfria. 3 § Regeringen får föreskriva att växtsorter för vilka registrering söks får undersökas hos en myndighet i någon annan stat eller hos en internationell institution. Regeringen får vidare föreskriva att personer som söker registrering för en sort för vilken de tidigare sökt registrering i någon annan stat skall vara skyldiga att redovisa vad myndigheten i den staten delgett dem om prövningen av villkoren för registrering. 1 § Vad som sägs om ansvar i 9 kap. 1, 9 och 10 §§ skall tillämpas också på överträdelser enligt artikel 94 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtförädlarrätt. 2 § Den som hos lämnar in en ansökan om växtförädlarrätt enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 skall betala en avgift med belopp som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs växtförädlarrättslagen (1971:392). Denna lag skall tillämpas även på växtsorter som är registrerade för ikraftträdandet eller som registreras på grund av ansökningar som har gjorts , om inte annat följer av vad som föreskrivs nedan. En registreringsansökan som har kungjorts före ikraftträdandet skall behandlas och avgöras enligt äldre bestämmelser. I fråga om andra registreringsansökningar som har gjorts före ikraftträdandet än sådana som sägs under 3 skall 2 § i den upphävda lagen tillämpas i stället för 1 kap. 1 och 2 §§ i denna lag. De nya bestämmelserna tillämpas inte när det gäller åtgärder som har vidtagits eller rättigheter som har förvärvats före ikraftträdandet. Om ensamrätten till visst växtmaterial är uttömd (konsumerad) enligt äldre bestämmelser på grund av förfogande som ägt rum före ikraftträdandet, kan ensamrätten inte göras gällande med stöd av 2 kap. 3 § 4 a eller b. Frågan om hävande av registrering av en växtsort som har registrerats enligt äldre bestämmelser skall bedömas enligt de äldre bestämmelserna. Om någon före ikraftträdandet har börjat utnyttja växtmaterial på ett sätt som inte fordrade sortinnehavarens samtycke enligt äldre bestämmelser men som fordrar sådant samtycke enligt denna lag, får han trots de nya bestämmelserna i nödvändig och sedvanlig utsträckning fortsätta den planerade verksamheten, dock längst till efter ikraftträdandet. Sådan rätt har under motsvarande förutsättningar även den som har vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja växtsorten. Om ansökan om registrering avser en växtsort på vilken äldre bestämmelser inte var tillämpliga och ansökan görs efter denna lags ikraftträdande, skall tidsfristen i 3 kap. 2 § 1 vara i stället . I fråga om slutliga beslut av som har fattats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser om överklagande tillämpas. Förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837)Härigenom föreskrivs att 3 § patentlagen (1967:837) skall ha följande lydelse. ------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Den genom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag som anges nedan, ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom att 1) tillverka, utbjuda, bringa i omsättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster för ändamål som sagts, 2) använda patentskyddat förfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att förfarandet inte får användas utan patenthavarens samtycke, utbjuda det för användning här i , 3) utbjuda, bringa i omsättning eller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande eller införa eller inneha alstret för ändamål som sagts. Ensamrätten innebär även att ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom att erbjuda eller tillhandahålla någon som inte är berättigad att utnyttja uppfinningen sådant medel för att utöva den här i som hänför sig till något väsentligt i uppfinningen, om den som tillhandahåller medlet vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att medlet är lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en vara som allmänt förekommer i handeln, gäller vad nu sagts dock endast om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet försöker påverka mottagaren till en sådan handling som avses i första stycket. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen på det sätt som sägs i tredje stycket 1, 3 eller 4 inte anses såsom berättigad att utnyttja uppfinningen. Från ensamrätten undantas 1) utnyttjande som inte sker yrkesmässigt, 2) utnyttjande av patentskyddat alster som bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av patenthavaren eller med dennes samtycke, 3) utnyttjande av uppfinning för experiment som avser själva uppfinningen, 4) beredning på apotek av läkemedel enligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärder med sålunda berett läkemedel. ------------------------------------------------------- I fall där förökningsma- terial av växter utgör patentskyddat alster skall vad som sägs om undantag från ensamrätten i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/941 av om gemenskapens växtförädlarrätt och i de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln också tillämpas på patent enligt denna lag. Vad som där sägs om gemenskapens växtförädlarrätt skall i stället avse patent. 1 EGT nr L 227, , s.1 Efter remiss har yttranden över departementspromemorian (Ds 1995:69) Ny växtförädlarrättslag avgetts av Hovrätten över och , Kammarrätten i , , Länsrätten i , , vid , , , , , , , , Statens utsädeskontroll, , , Föreningen och Spannmål, , , , , , , , , , och . Nordiska genbanken, ; och har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått. Yttranden har även inkommit från . 1 § Den som i har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få ensamrätt att utnyttja växtsorten enligt denna lag (växtförädlarrätt). Den som utomlands har framställt en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare kan få växtförädlarrätt till växtsorten, om framställaren är svensk medborgare eller har hemvist i . Växtförädlarrätt kan också förvärvas av 1. den som har framställt en ny växtsort i en främmande stat som är ansluten till den internationella konventionen för skydd av växtför- ädlingsprodukter eller i en stat som är medlem i en mellanstatlig organisation som i sin tur är ansluten till denna konvention eller av en sådan persons rätts- innehavare, eller 2. den som är medborgare eller har hemvist i en sådan stat och som i annat fall än som anges under 1 har framställt en ny växtsort utomlands eller av en sådan persons rättsinnehavare. Första-tredje styckena gäller även den som har upptäckt och vidareutvecklat en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare. Växtförädlarrätt förvärvas genom registrering av växtsorten. 2 § Regeringen får förordna att växtförädlarrätt får förvärvas även i andra fall än som anges i 1 §, om det är av betydande intresse för svensk folkförsörjning eller för den svenska växtodlingen. Regeringen får vidare föreskriva om lagens tillämpning med avseende på andra länder under förutsättning av ömsesidighet eller om det följer av ett sådant avtal med en främmande stat eller mellanfolklig organisation som har godkänt. 3 § Med växtsort avses i denna lag en samling växter inom en och samma botaniskt systematiska enhet av lägsta kända nivå, om denna samling kan 1. definieras genom kännetecken som har sitt ursprung i en viss genotyp eller kombination av genotyper, 2. skiljas från varje annan grupp av växter genom åtminstone ett av dessa kännetecken, och 3. betraktas som en enhet när det gäller dess lämplighet att förökas i oförändrat skick. 2 kap. Växtförädlarrättens omfattning 1 § Växtförädlarrätten omfattar 1. den växtsort som registrerats i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag, 2. andra samlingar av växter som inte tydligt skiljer sig från den registrerade sorten, 3. växtsorter som är väsentligen avledda från den registrerade sorten, om den registrerade sorten inte i sin tur är väsentligen avledd, och 4. växtsorter som kan framställas endast genom upprepad användning av den registrerade sorten. En växtsort skall anses som väsentligen avledd om den 1. till övervägande del har avletts från den ursprungliga sorten, eller från en sort som i sig till övervägande del är avledd från den ursprungliga sorten, och då har bibehållit de väsentliga kännetecken som har sitt ursprung i genotypen eller kombinationen av genotyper hos den ursprungliga sorten, 2. klart kan särskiljas från den ursprungliga sorten, och 3. bortsett från de skillnader som beror på avledningsförfarandet överensstämmer med den ursprungliga sorten när det gäller de väsentliga kännetecken som är uttryck för den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper. 2 § Med de undantag som anges i 3 och 4 §§ innebär växtförädlarrätten att ingen utan samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten får utnyttja en växtsort eller en annan samling växter som omfattas av växtförädlarrätten genom att 1. producera eller reproducera förökningsmaterial, 2. bearbeta förökningsmaterial för förökningsändamål, 3. bjuda ut förökningsmaterial till försäljning, 4. sälja eller på något annat sätt tillhandahålla förökningsmaterial, 5. exportera förökningsmaterial från , 6. importera förökningsmaterial till , eller 7. lagerhålla förökningsmaterial för något av de ändamål som anges under 1-6. Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har haft någon rimlig möjlighet att göra sin rätt gällande med avseende på visst förökningsmaterial, får ingen utan hans eller hennes samtycke utnyttja växtsorten genom att vidta sådana åtgärder som anges i första stycket 1-7 med skördat material som har framställts med hjälp av detta förökningsmaterial. 3 § Växtförädlarrätten omfattar inte 1. utnyttjande som sker privat och för icke-kommersiella ändamål, 2. utnyttjande för experiment, och 3. utnyttjande för framställning av nya växtsorter. 4 § Växtförädlarrätten omfattar inte utnyttjande av växtmaterial som har bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av innehavaren av växtförädlarrätten eller med dennes samtycke. Första stycket gäller inte utnyttjande som innefattar export av växtmaterial som kan användas för förökningsändamål, om exporten sker till ett främmande land där sorter av växtsläktet eller växtarten i fråga inte kan skyddas och det exporterade materialet inte är avsett för slutlig förbrukning. 5 § Vad som sägs om undantag från ensamrätten i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/944 av om gemenskapens växtförädlarrätt och i de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln skall också tillämpas på en växtsort som registrerats enligt denna lag. Vad som i artikeln och tillämpningsföreskrifterna sägs om gemenskapens växtförädlarrätt skall avse växtförädlarrätt enligt denna lag. 3 kap. Villkor för registrering 1 § En växtsort får registreras endast om den är 1. ny, 2. särskiljbar, 3. enhetlig och 4. stabil. 2 § En växtsort skall anses som ny, om förökningsmaterial eller skördeprodukter av sorten inte med samtycke från förädlaren eller dennes rättsinnehavare har sålts eller på annat sätt avyttrats till andra i syfte att utnyttja sorten 1. här i landet tidigare än före dagen för registreringsansökan, 2. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller träd eller vin, eller 3. utomlands tidigare än före dagen för registreringsansökan, när denna gäller något annat växtslag än träd eller vin. 3 § En växtsort skall anses som särskiljbar, om den tydligt skiljer sig från andra sorter som är kända för registreringsansökan. En växtsort skall anses som känd, om material av den yrkesmässigt bjudits ut till försäljning eller på annat sätt tillhandahållits.