prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — För att stärka försvaret mot ett överraskande väpnat angrepp måste de brister när det gäller polisens försvarsutrustning som har pekat på i programplanen för funktionen Ordning och säkerhet m.m., liksom det förhållandet att ett antal polismän, främst kvinnor, saknar militär grundutbildning åtgärdas. Omstruktureringen inom Försvarsmakten gör att vissa brister i utrustningen bör kunna åtgärdas utan större kostnader genom att materiel som inte längre behövs inom Försvarsmakten överförs till polisens försvarsutrustning. Vissa åtgärder är enligt regeringens mening av den art att de kan vidtas under ett anpassningsskede om det säkerhetspolitiska hotet mot skulle ändras. Polisväsendet skall kunna öka sin förmåga vid ett ändrat säkerhetspolitiskt hot. Samtliga myndigheter som ingår i funktionen skall ha förmåga att snabbt höja sin beredskap för de uppgifter som tillkommer utöver uppgifterna i fred. Formerna för samverkan med andra funktioner och myndigheter inom totalförsvaret skall vara klarlagda under fredstid. Flertalet ledningscentraler har inte något skydd mot ett militärt angrepp. Vid uppförandet har man främst sett till den fredstida användningen. Ledningen av polisverksamheten bör dock så långt det är möjligt kunna ske från ett skyddat utrymme. Verksamheten skall även, om än i begränsad omfattning, kunna fullgöras i miljö som har utsatts för stridsmedel. Det fortifikatoriska skyddet av ledningscentralerna behöver därför förbättras. Funktionen skall i första hans inriktas på att svara för ett försvar vid ett överraskande väpnat angrepp, skydda och understödja Försvarsmaktens mobilisering och styrkeuppbyggnad samt i samverkan med annan personal bevaka och skydda anläggningar som är viktiga för totalförsvaret. Regeringen konstaterar i avsnitt 17.6 om skydd av samhällsviktig verksamhet att det finns ett behov av ytterligare personal för bevakningsuppgifter under höjd beredskap samt att beredskapspolisen med en utökad organisation och bättre utbildning kan utgöra ett lämpligt komplement för bevakning av skyddsobjekt. Under anslaget B 5. Funktionen Ordning och säkerhet m.m. har medel beräknats för en sådan utvidgning. Vid svåra påfrestningar på samhället i fred skall polisen upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt stödja samhällets övriga ansträngningar. Polisen skall, främst genom att tillhandahålla personal, kunna medverka vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. har därvid ett särskilt ansvar. Funktionen omfattar åtgärder för att upprätthålla utrikeshandeln under höjd beredskap. är funktionsansvarig myndighet. Andra myndigheter med uppgifter inom funktionen är , och . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Utrikeshandel skall bedrivas så | | som krävs för försvarsansträngningarna och befolkningens försörjning| | under höjd beredskap. Funktionen kan fullgöra uppgiften att förse regeringen med handelspolitiskt underlag samt att administrera och kontrollera begränsade utrikeshandelsregleringar. En total reglering är möjlig först efter en resurskompletteringsperiod. har i funktionens programplan anmält behovet att till följd av EU-medlemskapet ompröva funktionens verksamhet. En sådan omprövning bör nu inledas. I ett första steg bör analyseras förändringar som medlemskapet medfört av behovet och möjligheterna att i beredskaps- och försörjningssyfte styra utrikeshandel. Kollegiet bör inkomma med yttrande i denna del. I avvaktan på denna värdering av EU-medlemskapets innebörd uttrycker programplanen en lämplig inriktning av verksamheten. 20.3.4 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst omfattar skydd och räddning av människor, egendom och miljö i samband med olyckor och stridshandlingar. Detta sker genom de särskilda beredskapsförberedelser som görs på det civila försvarets område. är funktionsansvarig myndighet. Två utredningars förslag påverkar funktionen, nämligen Finansiering av det civila försvaret (SOU 1996:58) och Utvecklad samordning inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten (SOU 1996:86). Dessa utredningar behandlas i kapitel 19 och 12. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Befolkningsskydd och | | räddningstjänst skall bedrivas så att skador till följd av | | krigshandlingar skall förhindras eller begränsas i första hand på| | människor och i andra hand på egendom och miljön. | | Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den | | beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra | | påfrestningar på samhället i fred och för internationella | | fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringen anser att beredskapsläget inom funktionen i många avseenden är gott men noterar att det också finns brister. Totalt finns i 7,3 miljoner skyddsrumsplatser, varav ca 3,5 miljoner finns i riskområden med högsta eller hög prioritet. Enligt nuvarande planeringsnormer föreligger en brist på ca 1,5 miljoner skyddsrumsplatser företrädesvis i centrala storstadsområden. Möjligheterna att anordna skyddade utrymmen är ännu inte helt kända. Andningsskydd finns till hela befolkningen men i många kommuner saknas planläggning för utdelning till allmänheten . Ett antal av kommunerna har tagit fram förslag till, men ännu inte antagit, räddningstjänstplan som inkluderar höjd beredskap. För räddningstjänsten vid höjd beredskap förutses stora kvalitativa brister , innan långtidsutbildade totalförsvarspliktiga med civilplikt har tillförts räddningskårerna i tillräcklig omfattning. En nedsatt förvarningsfunktion finns inledningsvis i avvaktan på ett nytt luftlägesinformationssystem. Hela befolkningen kan nås av varningsinformation via radio och television. Utomhusvarning kan förmedlas till huvuddelen av de områden som har särskilda risker. Nuvarande manöversystem för styrning av varningsaggregaten behöver dock moderniseras. Brister i uppbyggnaden av hemskyddet föreligger bl.a. i storstäderna. Regeringen anser att utvecklingen inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst under den kommande planeringsperioden kommer att starkt påverkas av lagen (1994:1720) om civilt försvar och lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt samt av de nya planeringsförutsättningarna enligt den av angivna inriktningen för planeringen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Regeringen avser att låta se över frågor med avseende på | | skyddsrumsbyggande. Vid försvarsbeslutets första etapp tog försvarsutskottet upp revisorers förslag 1994/95:RR11 om det framtida skyddsrumsbyggandet till behandling. Utskottet delade revisorers uppfattning att det behövs tydligare kriterier för skyddsrumsbyggandet. Ett tydligare hänsynstagande till det lokala behovet av skyddsrum bör göras. Därmed kan det fysiska skyddet inom befolkningsskyddet göras effektivare och billigare. Utskottet ansåg att riktlinjerna för skyddsrumsbyggandet borde ses över. Även en ändrad finansiering av skyddsrumbyggandet borde prövas i sammanhanget. Regeringen har planeringsanvisningar givit och i uppdrag att speciellt utreda vissa frågor rörande befolkningsskyddet. har efter samråd med dels lämnat förslag till framtida utformning av skyddsrumsbyggandet och inriktning av systemet för förvarning mot luftanfall m.m., dels lämnat förslag till nytt planeringssystem för det fysiska skyddet. har lämnat en rapport om möjligheterna att överföra ytterligare uppgifter till kommunerna. Mot bakgrund av vad som föreslås i rapporterna rörande ovanstående uppdrag anser regeringen att färre begrepp skall användas i skyddsrumsplaneringen i syfte att åstadkomma en enhetlig tillämpning av de regionala mål- och riskanalyserna. Planering och produktion av fysiskt skydd bör inriktas enligt följande. Särskilt utsatt område Skyddsrumsområde. Annat utsatt område Planläggs för skyddade utrymmen, med beaktande av befintliga skyddsrum Övrigt område Ingen planering Områden där skyddsrum skall byggas (skyddsrumsområden) bör mer än tidigare ansluta till riskområdena enligt de regionala mål- och riskanalyserna. Som områdesidentitet bör därför i stället för hemskyddsområden de statistikområden - nyckelkodsområden - för vilka SCB på uppdragsbasis levererar befolkningsstatistik m.m. åt kommunerna användas. Ett nyckelkodsområde är geografiskt bestämt av de fastigheter som ingår i området och är vanligen betydligt mindre till ytan än ett hemskyddsområde. Skyddsrum bör byggas enbart för boende samt för personal i särskilt totalförsvarsviktig verksamhet. Bristtäckningsproduktion genomförs i begränsad omfattning med inriktning på totalförsvarsviktig verksamhet i storstädernas innerområden. Enligt regeringens uppfattning kan besparingar vid skyddsrumsbyggande göras genom ytterligare standardisering samt undvikande av speciallösningar. En begränsning av skyddsrummens storlek underlättar användandet av standardlösningar vid byggandet. Dessutom är den vapentekniska utvecklingen, med större risk för användande av precisionsvapen, ett skäl till att begränsa skyddsrummets storlek och därmed träffyta. Pågående program för underhållsbesiktning och åtgärdande av fel och brister i befintliga skyddsrum bör enligt regeringens mening fullföljas för alla skyddsrum i hela landet . Planeringen bör omfatta en fredstida utbyggnad av skyddsrum i de mest utsatta områdena, de s.k. skyddsrumsområdena. Skyddade utrymmen skall också planeras inom skyddsrumsområde där skyddsrum ännu ej hunnit byggas i tillräcklig omfattning. I andra utsatta områden skall det planeras för att möjliggöra en utbyggnad av skyddade utrymmen . Ett system för inventering och registrering av skyddade utrymmen bör enligt regeringens mening införas med början . Behovet av skyddsrum bör på ett tydligare sätt knytas till den fysiska planeringen i kommunen. Regeringen anser att möjligheten att via plan- och bygglagstiftningen integrera skyddrumsplanering i kommunens övriga fysiska planering skall studeras. Därvid skulle skyddsrumsfrågorna aktualiseras på ett tidigare stadium i byggprocessen och mål- och riskaspekterna tydliggöras i den fysiska planeringen. För hela skyddsrumssystemet skall finnas ett system för certifiering och kontroll för att samhället skall kunna försäkra sig om att rätt skyddsvärde erhålls och vidmakthålls. Regeringen avser att låta utreda frågan om vem som skall kunna utföra skyddsrumsbesiktningar. Administrationen av planeringssystemet bör fortlöpande förenklas bl.a. genom införande av decentraliserat datorstöd. De problem, som enligt revisorer måste åtgärdas, rör förutom tillämpningen av de regionala mål- och riskanalyserna och genomförandet av den kommunala skyddsplaneringen - vilka regeringen behandlat ovan - även bemyndigandesystemet och frågan om ett eventuellt överförande av medlen för skyddsrumsbyggande till kommunerna för att ge dessa det fulla ansvaret för befolkningsskyddet på lokal nivå. Det är enligt regeringens uppfattning inte möjligt att inom ramen för nuvarande system helt komma tillrätta med de olägenheter som revisorerna påtalat. Detta gäller oavsett om skyddsrumsbyggandet förblir en statlig angelägenhet eller om medlen för skyddsrumsbyggande överförs till kommunerna. Nuvarande finansieringssystem bör därför om möjligt ersättas med ett annat system. Möjligheten att finansiera skyddsrumsbyggandet med hjälp av lån ur riksgälden har aktualiserats av och senare i betänkandet Finansiering av det civila försvaret (SOU 1996:58). (Se även kapitel 19). Utredningens förslag innebär att kostnaderna för beredskapsinvesteringar bör lånefinansieras genom investeringslån i . Regeringen finner emellertid, efter hörande av , att lånefinansiering av skyddsrumsbyggandet enligt ovan angivna metod inte är möjlig. Skälet till detta är att staten inte har äganderätt till de färdiga skyddsrummen. Regeringen avser att vidare studera möjligheterna att utveckla ett finansieringssystem som medför att statens kostnader för skyddsrumsbyggandet blir jämnare fördelade över tiden och mindre känsliga för förändringar i byggkonjunkturen än vad som är fallet med nuvarande system. Frågan om en eventuell överföring av medlen för skyddsrumsbyggandet till kommunerna bör enligt regeringens uppfattning hanteras i samband med beslut om framtida finansieringssystem. Handlingsberedskap skall finnas för att kunna genomföra utrymning och inkvartering över hela landet. I utpekade, riskutsatta områden skall särskild planläggning och handlingsberedskap vara förberedd för snabba, omfattande utrymningar. Likaså skall mörkläggning kunna genomföras efter en tids förberedelser. Den integration av åtgärder för fred och krig som genomförts inom ansvarsområden ligger i linje med beslut om det civila försvarets inriktning. Detta gäller speciellt den helhetssyn på beredskapen mot hot och risker i fred och krig som fullföljs inom den kommunala räddningstjänsten. Genom den ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) som trädde i kraft har kommunerna det fulla ansvaret för räddningstjänsten i såväl fred som under höjd beredskap. Den statliga civilförsvarsorganisationen har avvecklats. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun har förändrats, vilket bl.a. har påverkat länsstyrelsernas roll. Länsstyrelserna har fått en förstärkt roll inom funktionen, dels vad avser rådgivning och utvärdering gentemot kommunerna, dels som tillsynsmyndighet över räddningstjänsten under höjd beredskap. vid höjd beredskap skall kunna mobiliseras med kort varsel, samt då vara planerad, organiserad, utrustad och utbildad. Kommunerna skall ha genomfört de förändringar av räddningstjänstplanerna som följer av ansvaret för räddningstjänsten under höjd beredskap. Grundläggande för en framtida väl fungerande organisation är tillförsel av utbildade, totalförsvarspliktiga räddningsmän samt anskaffad, modern räddningsutrustning. Anpassningen till de beräknande behoven av personal- och materieltillgångar, vilket kommer att innebära krav på ökade resurser, skall vara slutförd inom en tio årsperiod. Dessa resurser skall även kunna utnyttjas vid stora olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred, vilket innebär att en flexibel räddningstjänst med integration och helhetssyn fred - krig då har uppnåtts.Hela befolkningen har tillgång till andningskydd. Någon ytterligare anskaffning är därför inte aktuell. Nyanskaffning kommer att aktualiseras först i början av 2000- talet. Hela befolkningen skall ha tillgång till andningsskydd efter beslut om utdelning. Vid vitala funktioner inom riskområden för angrepp med strategiska insatsstyrkor, bör andningsskydd kunna delas ut . Planeringen för utdelning av andningsskydd bör enligt regeringen vidareutvecklas så att utdelning säkert kan ske inom den stipulerade tiden. Hela landets befolkning skall kunna nås av varning genom radio eller television. I områden med farlig verksamhet och inom särskilt riskutsatta områden skall även personer som vistas utomhus kunna nås av varning. I lagen (1994:1720) om civilt försvar som trädde i kraft fastslogs att det i varje kommun skall finnas ett hemskydd. För att hemskyddet skall bli en naturlig del i den kommunala beredskapsorganisationen är det viktigt att hemskyddet organiseras och dimensioneras utifrån de uppgifter som åligger hemskyddet. Vid utgången av försvarsbeslutsperioden bör samtliga kommuner ha sett över och anpassat sitt hemskydd till de förutsättningar som gäller för den enskilda kommunen. Överföringen av räddningstjänstmateriel för kommunernas behov under höjd beredskap skall fortsätta. Kommunerna skall ha de ledningsplatser och sambandsystem som behövs med avseende på kommunernas planering och organisation av räddningstjänsten under höjd beredskap. Ledningsplatser och sambandsystem skall tillgodose krav på effektiv och säker ledning under såväl fredstid som under höjd beredskap. Beredskapsinvesteringar däribland räddningstjänstmateriel under höjd beredskap behandlas i betänkandet Finansiering av det civila försvaret (SOU 1996:58). Utredningens förslag är att kostnaderna för beredskapsinvesteringar bör lånefinansieras genom investeringslån i . Åtgärder bör vidtas för att definiera begreppet beredskapsinvestering och för att fastställa lämpliga avskrivningstider för olika typer av beredskapsinvesteringar. har på uppdrag på regeringens uppdrag utrett möjligheten att lånefinansiera beredskapsinvesteringar. (Se kapitel 19). 20.3.5 Funktionen Psykologiskt försvar Funktionen Psykologiskt försvar omfattar verksamhetsgrenarna ledning och administration, organisationsberedskap, forskning och studier, informationsberedskap och information. Styrelsen för psykologiskt försvar är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Psykologiskt försvar skall | | bedrivas så att befolkningens förtroende för det demokratiska | | samhället under höjd beredskap bevaras samt att försvarsviljan | | och motståndsandan stärks. En snabb och korrekt nyhetsförmedling| | och en konkret och fullständig myndighetsinformation skall | | säkerställas genom en god och anpassningsbar | | informationsberedskap. Verksamheten skall även bedrivas så att | | de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna | | utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för | | internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringen bedömer att Styrelsens för psykologiskt försvar beredskaps- organisation har godtagbar förmåga att kunna upprätthålla en god beredskap inför en eventuell kris- eller krigssituation, dock finns brister i förmågan att snabbt kunna samordna den centrala myndighetsinformationen. Likaså finns vissa brister vad gäller viktiga centrala myndigheters uthållighet i informationshänseende vid långvariga krisförlopp. , och har god förmåga att distribuera program under störda förhållanden. Säkerheten vid distribution av nyheter genom TT har i huvudsak ökat genom övergång till distribution genom satellit till abonnenterna. Tidningsföretagen är för sin verksamhet i hög grad beroende av hur elförsörjningen fungerar. Det saknas reservelkraft för att driva tryckerierna. För att motverka sårbarheten har påbörjats ett system med värdtryckerier på regional nivå som ett komplement till ordinarie tryckerier. Regeringen vill i detta sammanhang nämna att Styrelsen för psykologiskt försvar genomfört en översyn av myndighetens beredskapsorganisation. Informationsfrågor har fått en allt ökande betydelse i samhället i stort och informationens betydelse vad gäller samhällets beredskap för såväl krigstida som fredsmässiga påfrestningar. Mot bakgrund av användningen av försvarsresurser för dels genomförande av internationella fredsfrämjande och humanitära insatser, dels stärkande av samhällets samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred bör i planeringen även beredskapen för dessa nya uppgifter beaktas. Utredningen om radion och televisionen i krig och krigsfara (Ku 1994:08) har i sitt betänkande (SOU 1996:80) Viktigt meddelande - Radio och TV i krig och kris lämnat förslag om vad som bör gälla för radio och television i krig och krigsfara. I betänkandet föreslås bl.a. att Styrelsen för psykologiskt försvar skall ha funktionsansvar för funktionen radiokommunikationer. Slutligt ställningstagande till utredningens förslag görs i regeringens behandling av betänkandet. Utredningens förslag remissbehandlas . Regeringen har behandlat vissa frågor rörande Styrelsens för psykologiskt försvar uppgifter i kapitel 12. 20.3.6 Funktionen Socialförsäkring m.m. Funktionen Socialförsäkring m.m. omfattar socialförsäkringen och an- slutande bidragssystem. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Socialförsäkring m.m. | | (administration av socialförsäkringen samt arbetslöshets- och | | tjänstegrupplivförsäkring) skall bedrivas så att under höjd | | beredskap de ekonomiska trygghetssystemen fungerar på sådant sätt| | att den enskilda människan får den ersättning hon är berättigad | | till. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och | | den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra | | påfrestningar på samhället i fred. Regeringen bedömer att då en ny central reservrutin tagits i bruk är beredskapsläget godtagbart. Det föreligger dock brist på reservkraft vid försäkringskassornas lokalkontor. De ekonomiska trygghetssystemen skall fungera även under störda för- hållanden. Oavsett om fungerar eller inte skall utbetalningssystemen fungera i allt väsentligt. Ökad satsning bör göras på reservkraft, säkrare teleförbindelser för försäkringskassorna och underhåll av skyddet för ADB-anläggningen.Enligt regeringen är det angeläget att i planeringen beaktar att möjligheterna att vidta beredskapsåtgärder först i ett anpassningsskede är begränsade. 20.3.7 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. omfattar förutom den civila hälso- och sjukvården även socialtjänst samt miljö- och hälsoskyddet i krig. är funktionsansvarig myndighet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Verksamheten inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. (hälso- och| | sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt smittskydd) | | skall bedrivas så att under höjd beredskap varje skadad eller | | sjuk ges medicinskt acceptabel behandling och vård, de | | grundläggande livsbetingelsema tryggas samt smittspridning och | | uppkomst av epidemier så långt möjligt förebyggs, och verkningarna| | av radioaktivt nedfall begränsas. Verksamheten skall även | | bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också | | skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred| | och för in- ternationella fredsfrämjande och humanitära insatser.| -------------------------------------------------------------------- Regeringen bedömer att vid ett väpnat angrepp med ingen eller mycket kort förvarning hälso- och sjukvården har en godtagbar förmåga. Vissa brister finns dock beträffande ledning och samband, transporter, teknisk försörjning och beredskap för ABC-angrepp. Anpassningsförmågan är inte helt tillfredsställande. Bristerna gäller förmågan att leda hälso- och sjukvården vid stora skadeutfall och vissa oklara ansvarsförhållanden. har godtagbar kapacitet men inte godtagbar omställnings- förmåga. Miljö- och hälsoskyddet har godtagbar kapacitet och omställ- ningsförmåga. Verksamheten har begränsade möjligheter att minska verkan av ABC-stridsmedel samt beträffande omställningsförmåga brister när det gäller samverkan på lokal nivå. Vid angreppshot i nuvarande omvärldsläge finns en godtagbar uthållighet. För finns brister i den tekniska försörjningen. Vid ett angreppshot med iståndsatta styrkor, som medger kapacitets-uppbyggnad, har hälso- och sjukvården godtagbar förmåga men initialt regionala obalanser avseende personaltillgång. Förmågan till omställning är inte godtagbar på grund av brister i förmågan att leda hälso- och sjukvården i den omställda krigsorganisationen. har godtagbar kapacitet men inte godtagbar omställningsförmåga. Miljö- och hälsoskyddet har i båda avseendena godtagbar förmåga. Vid ett angreppshot på lång sikt finns godtagbar uthållighet. För hälso- och sjukvården finns brister beträffande den tekniska försörjningen vid vissa akutsjukhus och andra vårdanläggningar. har brister i den tekniska försörjningen. Inriktningen av planeringen för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. har sin utgångspunkt i beslut om totalförsvarsbeslutets första etapp som anges. Enligt regeringen är det angeläget att i planeringen beaktar möjligheterna att vidta beredskapsåtgärder först i ett anpassningsskede.