prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Reformerade regler om intjänande av ålderspension berörs även av be- redningsarbete avseende andra delar av ålderspensionsreformen. Vad beträffar premiereservsystemet, dvs. den del av det framtida pensionssystemet där pensionsrätten skall baseras på individuellt fonderade medel, har (Dir. 1994:96) redovisat delbetänkandet SOU 1996:83 Allmänt pensionssparande. Detta betänkande är föremål för remissbehandling. Därefter kommer utredningen att återkomma med ett slutligt förslag till utformning av det kommande premiereservsystemet. I den fortsatta beredningen av reformen ingår vidare att redovisa förslag till lagstiftning vad avser garantipensionen inom det reformerade systemet och att anpassa bostadsstödet härtill. En översyn av systemet för efterlevandepension har också inletts (Dir 1996:51). Denna innefattar bl.a. uppdrag att utforma nya regler som harmonierar med reglerna för det reformerade ålderspensionssystemet. Omfattningen av detta arbete med att genomföra och utveckla de riktlinjer avseende reformerade regler om ålderspension som beslutat innebär att ikraftträdandet av reformerade regler för intjänande av sådan pension behöver senareläggas till . En tung del i genomförandet av pensionsreformen är den omläggning av ADB- system och administrativa rutiner som måste ske inom socialförsäkrings- administrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Denna kommer till stor del inte kunna genomföras förrän efter riksdagsbeslut om ny lagstiftning. Detta innebär att tiden mellan ikraftträdande av nya regler för intjänande av ålderspension och de första utbetalningarna av pension intjänade enligt de nya reglerna inte får bli för kort. måste vidare göras omfattande beräkningar av pensionsrätt m.m. avseende tiden . De första utbetalningarna bör därför påbörjas först efter ikraftträdandet av reformerade regler för intjänande av ålderspension, dvs. I propositionen 1993/94:250 föreslog regeringen vidare att arbetstagare, med vissa kollektivavtalsreglerade undantag, skall få lagstadgad rätt att kvarstå i arbete till och till . Regeringen anförde därvid att höjningen av åldersgränsen för avgångsskyldighet i första hand borde genomföras via avtal mellan arbetsmarknadens parter och uttalade att om det visade sig att arbetsmarknadens parter inte senast träffat avtal med innebörd att åldersgränsen höjs på sätt som förslagits, borde det bli fråga om en tvingande lagstiftning med detta innehåll. godtog regeringens förslag. Arbetsmarknadens parter har inte träffat avtal med ovan nämnt inne- håll. Situationen på arbetsmarknaden är sådan att en sam- förståndslösning av innebörd att den generella gränsen för avgångskyldighet höjs ännu inte är i sikte. kvarstår som tidigare uttalats att frågor om avgångsskyldighet regleras smidigare och effektivare i kollektivavtal. Av dessa skäl bör arbetsmarknadens parter få ytterligare anstånd med att finna lösningar som ger arbetstagarna rätt att stanna kvar i arbete på det sätt som förutsetts i pensionsöverenskommelsen. Regeringen föreslår därför, efter samråd med Genomförandegruppen, att en eventuell tvingande reglering i lagen (1982:80) om anställningsskydd senareläggs och att den tid som står till parternas förfogande för att träffa avtal förlängs till utgången av november månad 1997. Det är vidare regeringens bedömning att frågor om åldersgränser i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik bör behandlas i samband med avgångsskyldighet för arbetstagare. Ekonomisk trygghet för familjer och barn (utgiftsområde 12) 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 2 Lagtext 3 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) in allmän försäkring 3 2.2 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) 5 3 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 7 3.1 Inriktning för utgiftsområdet 7 3.2 Utgiftsområdets innehåll 7 3.2.1 Allmänt 7 3.2.2 Resultatinformation 8 3.2.3 Förändringar inom utgiftsområdet 8 3.2.4 Utgiftsutveckling 9 4 Anslag 10 A 1. Allmänna barnbidrag 10 A 2. Föräldraförsäkring 11 - En ny förmånsnivå 14 A 3. Underhållsstöd 16 A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner18 A 5. Barnpensioner 19 A 6. Vårdbidrag till handikappade barn 20 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för- säkring, 2. antar förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr Allmänna barnbidrag ramanslag 14 654 000 A 2. Föräldraförsäkring ramanslag 16 192 000 A 3. Underhållsstöd ramanslag 2 411 450 A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ramanslag 24 000 A 5. Barnpensioner ramanslag 305 000 A 6. Vårdbidrag för handikappade barn ramanslag 1 574 600 Summa för utgiftsområdet 35 161 050 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7, 8, 14 och 18 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 7 §2 ------------------------------------------------------- Hel föräldrapenning för dag Hel föräldrapenning för dag utges när föräldern inte utges när föräldern inte förvärvsarbetar. Halv eller förvärvsarbetar. Tre fjärdedels föräldrapenning fjärdedels, halv eller en utges när föräldern förvärvs-fjärdedels föräldrapenning arbetar högst hälften utges när föräldern respektive tre fjärdedelar förvärvsarbetar högst en av normal arbetstid. fjärdedel, hälften respektive tre fjärdedelar av normal arbetstid. Vid tillämpning av första stycket skall som förvärvsarbete inte betraktas vård av barn, som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem. Vårdar föräldern ett sådant barn och betalas ersättning för vården, skall vid beräkningen enligt 6 § av föräldrapenning bortses från den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som grundas på ersättningen för vården. 8 §3 ------------------------------------------------------- Föräldrapenning får utges Föräldrapenning får utges med belopp som motsvarar med belopp som motsvarar hel, halv eller fjärdedels hel, tre fjärdedels, halv garantinivå när föräldern eller en fjärdedels arbetar högst tre fjärdedelargarantinivå när föräldern av normal arbetstid. arbetar högst tre fjärdedelar av normal 14 §4 ------------------------------------------------------- Hel tillfällig Hel tillfällig föräldrapenning utges till enföräldrapenning utges till förälder som avstår från en förälder som avstår från förvärvsarbete. Halv eller förvärvsarbete. Tre fjärde- fjärdedels tillfällig dels, halv eller en föräldrapenning utges till enfjärdedels tillfällig för- förälder som arbetar högst äldrapenning utges till en hälften respektive högst tre förälder som arbetar högst en fjärdedelar av den tid han fjärdedel, hälften skulle ha arbetat om han respektive tre fjärdedelar inte vårdat barnet. av den tid han skulle ha Bestämmelserna i 7 § andra arbetat om han inte vårdat stycket gäller i tillämpliga barnet. Bestämmelserna i 7 § delar även i fråga om andra stycket gäller i tillfällig föräldrapenning. tillämpliga delar även i fråga om tillfällig 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1994:554. 3 Senaste lydelse 1991:1639. 4 Senaste lydelse 1995:1478. Om inte annat följer av tredje eller fjärde stycket eller 14 a § skall till grund för beräkningen av beloppet för hel tillfällig föräldrapenning för dag läggas det tal som erhålls när av den sjukpenninggrundande inkomsten av anställning delas med årsarbetstiden. Vid beräkningen tillämpas 3 kap. 10 a § andra-fjärde styckena på motsvarande sätt för den tid som förmånen avser. Skall tillfällig föräldrapenning utges på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete beräknas hel förmån för dag efter av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Beloppet avrundas till närmaste hela krontal. Skall tillfällig föräldrapenning utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas den del av förmånen som svarar mot inkomst av anställning enligt andra stycket medan den del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt tredje stycket. 18 §5 Bestämmelserna i 3 kap. 6 §, 13 § första stycket, 16 § första-femte styckena och 17 § första stycket a och c samt andra stycket tillämpas även i fråga om föräldrapenningförmåner. Bestämmelserna i 3 kap. 15 § och 17 § första stycket b tillämpas även i fråga om tillfällig föräldrapenning. ------------------------------------------------------- Vid beräkning av antalet Vid beräkning av antalet dagar med rätt till dagar med rätt till föräldrapenningförmån anses tvåföräldrapenningförmån anses en dagar med halv eller med tre fjärdedels, dagar med fjärdedels föräldra-halv eller en fjärdedels penning som . föräldrapenning som motsvarande andel av en Om en föräldrapenningförmån tillkommer en förälder som inte har fyllt , får på framställning av socialnämnden besluta att föräldrapenningen helt eller delvis skall utbetalas till annan person eller till nämnden att användas till förälderns och familjens nytta. Är en kvinna vid tiden för förlossningen intagen i kriminalvårdsanstalt eller ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, får på framställning av föreståndaren för inrättningen besluta, att den föräldrapenning som tillkommer kvinnan skall utbetalas till föreståndaren för att användas till kvinnans och barnets nytta. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas på ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 1994:46. 2.2 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 3, 6 och 12 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Det finns följande fem former av föräldraledighet för vård av barn m.m.: 1. Hel ledighet för en kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning (mammaledighet, 4 §). Hel ledighet för en förälder tills barnet blivit 18 månader eller, under förutsättning att föräldern då har hel föräldrapenning, för tid därefter (hel ledighet med eller utan föräldrapenning, 5 §). Ledighet för en förälder 3. Ledighet för en förälder i form av förkortning av i form av förkortning av normal arbetstid med hälften normal arbetstid med tre eller en fjärdedel medan fjärdedelar, hälften eller föräldern har halv respektiveen fjärdedel medan föräldern fjärdedels föräldrapenning har tre fjärdedels, halv (delledighet med för- respektive en fjärdedels äldrapenning, 6 §). föräldrapenning (delledighet med föräldrapenning, 6 §). Ledighet för en förälder i form av förkortning av normal arbetstid med en fjärdedel tills, i huvudfallet, barnet fyllt (delledighet utan föräldrapenning, 7 §). Ledighet för en arbetstagares tillfälliga vård av barn (ledighet med tillfällig föräldrapenning m. m., 8 §). För mammaledighet och ledighet med tillfällig föräldrapenning m. m. fordras inte att arbetstagaren skall ha varit anställd hos arbetsgivaren (kvalifikationstid). För övriga former av föräldraledighet krävs kvalifikationstid enligt 9 §. Särskilda bestämmelser om ledighet och omplacering för kvinnliga arbetstagare som väntar barn, fött barn eller som ammar finns i 18-21 §§. 6 § ------------------------------------------------------- då en förälder då en får halv eller fjärdedels förälder får tre fjärdedels, föräldrapenning enligt 4 kap.halv eller en fjärdedels lagen (1962:381) om allmän föräldrapenning enligt 4 försäkring har föräldern rättkap. lagen (1962:381) om till förkortning av normal allmän försäkring har föräldern arbetstid med hälften rätt till förkortning av respektive en fjärdedel. normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften respektive en fjärdedel. Kvalifikationstid i anställningen krävs enligt 9 §. 12 § ------------------------------------------------------- Vid förkortning med hälften Vid förkortning med tre eller med en fjärdedel av fjärdedelar, hälften eller normal arbetstid skall en fjärdedel av normal ledigheten spridas över arbetstid skall ledigheten arbetsveckans samtliga spridas över arbetsveckans dagar, om inte särskilda skälsamtliga dagar, om inte ger anledning till att den särskilda skäl ger anledning förläggs på annat sätt. till att den förläggs på annat sätt. Denna lag träder i kraft . 3 Utgiftsområdets inriktning och innehåll 3.1 Inriktning för utgiftsområdet Den viktigaste förutsättningen för en god välfärdspolitik är statsfinanser i balans. Solidariskt finansierad välfärdspolitik förutsätter gemensamt ansvar och att alla görs delaktiga genom generella lösningar som ger rättigheter utifrån behov och inte betalningsförmåga. Ett bra välfärdssystem som omfattar alla är det bäst fungerande fördelningspolitiska instrumentet. Framförallt gynnas de som behöver stödet mest. För att tillgängliga resurser skall kunna användas på bästa sätt krävs samverkan och engagemang över myndighets- och organisationsgränser.Barnen skall sättas i centrum. Samhällets insatser inriktas på att skapa jämlika uppväxtvillkor för barn. Familjepolitiken inriktas på att göra det möjligt för föräldrar att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Detta sker främst genom barnbidrag, föräldraförsäkring, bostadsbidrag och en god barnomsorg tillgänglig för alla barn. ------------------------------------------------------- |Familjepolitikens syfte är: | | | |- att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med | | och utan barn, | |- att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera| | förvärvsarbete med föräldraskap, | |- att stödet inom tillgängliga ekonomiska ramar ges| | till alla på lika villkor, | |- att särskilt stöd till familjer i utsatta | |situationer lämnas t.ex. vid stor försörjningsbörda, vid| |låga inkomster och höga boendekostnader. Regeringen har till lagt förslag om en lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220). I propositionen föreslås en förändrad anslagsstruktur för statsbudgeten. Anslagstypen förslagsanslag avvecklas. Förslagen innebär att de tidigare förslagsanslagen inom utgiftsområdet gjorts till ramanslag och några anslag sammanslagits. Utgiftsområdet omfattar ett verksamhetsområde Ekonomisk trygghet för familjer och barn (förutom bostadsbidragen som återfinns i utgiftsområde 18 och studie- bidragen som återfinns i utgiftsområde 15). Förmånerna inom verksamhetsområdet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inkl. havandeskapspenning, bi- dragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. De två sistnämnda stödformerna kommer, under förutsättning av godkännande av prop. 1995/96:208, att fr.o.m. att sammantaget benämnas underhållsstöd. Vidare ingår bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till handikappade barn. Statens utgifter inom området beräknas uppgå till . I sammanhanget kan noteras att ATP i form av barnpension finansieras vid sidan av statsbudgeten. För att underlätta för barnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet de har en stor försörjningsbörda. Genom stödets utformning omfördelas resurser över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar. Sådana stöd är framförallt bidragsförskottet och bostadsbidraget. Centrala delar av den svenska familjepolitiken är utformade för att stödja föräldrarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldrarskap eller studier. Föräldraförsäkringen är till för att ge förvärvsarbetande föräldrar möjlighet att vara lediga från arbetet i situationer när barnen behöver dem samt bidra till att öka pappornas omvårdnad om sina barn. Utgifterna för de familjeekonomiska förmånerna styrs av en mängd olika faktorer varav den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneutvecklingen har störst betydelse. När det gäller den demografiska utvecklingen kan noteras att antalet födda barn minskat i förhållande kring 1990-talets början. För innevarande budgetår pekar prognoserna på att kostnaderna för flertalet förmåner och bidrag inom utgiftsområdet inte kommer att uppgå till de budgeterade beloppen. 3.2.3 Förändringar inom utgiftsområdet Den ekonomiska regleringen mellan särlevande föräldrar med barn har varit föremål för ett långvarigt beredningsarbete.Regeringen har i propositionen Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. (1995/96:208) lämnat förslag till ett nytt samhällsstöd, kallat underhållsstöd, som skall ersätta det nuvarande bidragsförskottet. Förslagen kan beräknas minska det allmännas utgifter för stödsystemet med , och . Regeringen har vidare presenterat förslag i prop. 1995/96:209 om förändringar av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) som innebär en sänkning av kostnader för föräldraförsäkringen på . I samma proposition presenteras förslag om att ta bort den förhöjda ersättning inom föräldrapenningen i samband med ett barns födelse eller adoption som utges till vardera föräldern (de sk. pappa- och mammamånaderna). Även fortsättningsvis är med föräldrapenning som ersätts enligt sjukpenningnivån förbehållna pappan respektive mamman. Denna regeländring innebär att utgifterna för försäkringen minskar med och vardera . Regeringen lägger i denna proposition fram förslag om att införa en ytterligare förmånsnivå inom föräldraförsäkringen omfattande tre fjärdedels förmån . Motsvarande rätt till ledighet införs. Bakgrunden till förslaget är att förmånerna inom t.ex. sjukpenningförsäkringen kan utges på fyra nivåer, hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Inom föräldraförsäkringen kan förmånerna bara utges på tre nivåer. Förälderns arbetssituation kan därför harmoniera dåligt med förmånsnivåerna inom föräldraförsäkringen. En sådan harmonisering är således angelägen. Kostnaden för denna regeländring bedöms vara mycket begränsad. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 12, dvs. verksamhetsområdet trygghet för familjer och barn, framgår av följande sammanställning (): Utgift AnvisatUtgiftsprognosFörslagBeräknat därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 Allmänna barnbidrag17 13223 332 23 075 14 63414 65414 621 14 578 A2. Föräldraförsäkring2 7551)27 261 25 094 15 98216 19217 665 18 365 A3. Underhållsstöd2) 3 260 5 A4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner24 36 36 25 24 24 24 A5. Barnpensioner 285 449 428 293 305 313 321 A6. Vårdbidrag för handikappade barn1 4022 1812 2241 5061 5751 6191 667 Totalt för utgiftsområde 85958 29355 83035 77935 16136 53837 171 1 Fr.o.m. 1995-07-01 redovisas hela utgiften på statsbudgeten. 2 bidragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. Ramen har nedjusterats med i förhållande till Ekonomisk vårproposition (prop. 1995/96:150). Detta förklaras huvudsakligen av nya antaganden. Utgifterna för de familjeekonomiska förmånerna styrs av en mängd olika faktorer varav den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneutvecklingen har störst betydelse. och 1999 har beräknade ramar nedjusterats med respektive med anledning av ovanstående. Regeringen har vid sin beräkning utgått från att föreslagna besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i syfte att uppnå de utgiftsminskningar som ligger i saneringsprogrammet beträffande statens finanser. I beräkningarna har även beaktats att ersättningsnivåerna avses höjas till i föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen enligt vad som aviserats i prop. 1995/96:150. Vidare har också hänsyn tagits till att SGI skall beräknas enligt nya regler, något som delvis finansierar de höjda ersättningsnivåerna. ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 17 132 396 1) 1995/96Anslag23 332 000 Utgiftsprognos23 075 000 därav 199614 633 861 1997 Förslag 14 654 000 1998 Beräknat14 621 000 1999 Beräknat14 578 000 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Barnbidrag utgår med per barn och år. Flerbarnstillägg utgår med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte och varje ytterligare barn. Vidare gäller att flerbarnstilläggen avskaffas genom att inga nya tillägg beviljas efter utgången av . De familjer som före beviljats flerbarnstillägg får behålla dessa tills rätten till stödet upphör enligt gällande regler. Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp som barnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning. Bidragsbestämmelserna finns i lag (1947:529) om allmänna barnbidrag samt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. De faktorer som styr utgifterna för de allmänna barnbidragen är huvudsakligen bidragets nivå, antalet födda barn och nettomigrationen. Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar kostnaderna för flerbarnstillägg. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett underskridande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår (18 månader) visar på ett fortsatt underskridande. Underskridandet förklaras av att antalet födda barn har blivit lägre än vad tidigare aktuella befolkningsprognoser visat.Allmänna barnbidrag lämnas till ca 1 miljon hushåll med 1 765 000 barn. Antalet familjer som fick flerbarnstillägg var ca 200 000. Antalet barn med förlängt barnbidrag varierar kraftigt över året, antalet är som högst resp. år och brukar då uppgå till drygt 30 000 barn. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 14 654 000 tkr | ------------------------------------------------------- Regeringen gör vid beräkningen av medelsbehovet till allmänna barnbidrag bedömningen att nedgången av antalet födda barn uppvägs av en positiv nettomigration och att antalet barn som passerar 16-årsgränsen är något lägre än antalet födda barn. Hänsyn har vidare tagits till att inga nya flerbarnstillägg beviljas efter utgången av år 1995.Regeringen föreslår ett anslag för på 14 . beräknas anslagsnivån till 14 respektive 14 . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift1) 2 755 000 2) 1995/96Anslag27 261 000 Utgiftsprognos25 094 000 därav 199615 982 000 1997 Förslag 16 192 000 1998 Beräknat17 665 000 1999 Beräknat18 365 000 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Fr.o.m. 1995-07-01 redovisas hela utgiften på statsbudgeten Föräldraförsäkringen gör det möjligt för föräldrar att vara hemma i samband med barns födelse eller adoption med föräldrapenning samt tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt. Havandeskapspenningen ger i vissa fall gravida kvinnor som inte kan fortsätta att förvärvsarbeta möjlighet till ledighet och vila. Bestämmelserna om föräldraförsäkringsförmånerna återfinns i 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Rätten till havandeskapspenning regleras i 3 kap. 9 § samma lag. Föräldrapenning utges i anslutning till barns födelse eller adoption. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenningdagar till den andre föräldern med undantag av (de s.k. pappa- och mammamånaderna). utges ersättning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) och utges ersättning av SGI (de s.k. pappa- och mammamånaderna). Ersättning utges dock alltid lägst enligt garantinivå som är . För resterande är ersättningen lika med garantinivån. Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning, för varje barn utöver det första, varav enligt garantinivån. Under förutsättning att godkänner förslaget i regeringens proposition 1995/96:209 kommer ersättningen att utgöra av SGI under samtliga där ersättning utgår enligt sjukpenningnivån.