prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — ), 10. godkänner att medel för administrationskostnader från anslaget : Sektorsuppgifter får täcka kostnader som annars skulle belasta anslaget Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar (anslag A 7. ), 11. godkänner att får ta upp lån i inom en ram av 7 för investeringar i eldriftsanläggningar, produktions- och telenätsutrustning, rörelsekapital, finansiering av omsättningstillgångar, tidigareläggningskostnader som finansieras med bidrag från () samt för statens andel av kapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i enligt överenskommelse mellan SJ, och staten (avsnitt 4.4), 12. godkänner övergripande mål och verksamhetsinriktning samt investeringar för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.2), 13. godkänner ekonomiska mål och ramar för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.2), 14. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.2), 15. godkänner att ingår i ett med och gemensamt ägt bolag för bl.a. sjömätning (avsnitt 5.2), 16. godkänner att tecknar aktier och ger aktieägartillskott till ovan nämnda bolag inom en total ram på (avsnitt 5.2), 17. godkänner att tecknar borgensförbindelser för krediter till förmån för det ovan nämnda bolaget (avsnitt 5.2), 18. godkänner att för statens räkning förvaltar de aktier som staten äger i det ovan nämnda bolaget (avsnitt 5.2), 19. godkänner att fyrarna och avbemannas i enlighet med vad regeringen förordar (anslag B 1), 20. godkänner vad regeringen anför om (avsnitt 5.3), 21. godkänner övergripande mål, myndighetsmål och verksamhetsinriktning samt investeringar för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.5), 22. godkänner ekonomiska mål och ramar för Luftfartsverkskoncernen i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.5), 23. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 5.5), 24. godkänner vad regeringen anför om anpassning av flygplatserna till krav (avsnitt 5.5), 25. godkänner vad regeringen anför om resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser (avsnitt 5.5), 26. godkänner vad regeringen anför om (avsnitt 5.6), 27. godkänner mål för verksamhet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2), 28. godkänner att ramen för försäljning av fast egendom på bibehålls med avyttringar intagna i ramen (avsnitt 7.2), 29. bemyndigar regeringen att fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom och aktier från SJ (avsnitt 7.2), 30. godkänner att den fastlagda strategin om koncentration till kärn- verksamheten och till bolag som kompletterar denna verksamhet bibehålls samt att regeringens och SJ:s bemyndiganden att besluta om avyttringar av verksamhetsgrenar förlängs (avsnitt 7.2), 31. bemyndigar regeringen att godkänna aktieöverföringar mellan affärsverket SJ och AB Swedcarrier (anslag D 1. ), 32. bemyndigar regeringen att inom en kostnadsram på upphandla interregional persontrafik på järnväg för (anslag D 2. ), 33. bemyndigar regeringen att inom en kostnadsram på upphandla flygtrafik mellan och fr.o.m. till längst (anslag D 2. ), 34. bemyndigar regeringen att för vid behov omfördela medlen mellan anslagen D 2. Köp av interregional persontrafik på järnväg och D 3. Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik, 35. bemyndigar regeringen att besluta om den ram som skall gälla för Kommunikationsforskningsberedningens åtaganden vad avser fördelning av forskningsmedel i enlighet med vad som anförts (anslag E 2. ), 36. godkänner att verksamhetsidé skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet Verksamhetens inriktning (anslag E 5. ), 37. antar ett nytt näringspolitiskt mål för sjöfartspolitiken, som innebär att staten på olika sätt skall tillvarata sjöfartens möjligheter som en konkurrenskraftig exportnäring och därigenom stärka betalningsbalansen. Den svenska handelsflottan skall tillförsäkras rimliga konkurrensvillkor (avsnitt 9.1), 38. godkänner inriktningen att det nuvarande bidraget till den svenskflaggade handelsflottan bibehålles (avsnitt 9.1), 39. antar regeringens förslag vad gäller ett nytt avgiftssystem för sjö- fartsavgifter, vilket innebär att inrikes sjötransporter likställs med utrikes sjötransporter (avsnitt 9.2), 40. bemyndigar regeringen att utforma närmare detaljföreskrifter vad gäller bl.a. avgiftsbefrielse för (avsnitt 9.2), 41. antar regeringens förslag att införa miljödifferentierade avgifter i farledsavgiftssystemet samt att besluta om restitution av farledsavgiften vid installation av miljövänlig teknik (avsnitt 9.2), 42. antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet, 43. godkänner det som regeringen förordar om att Aktiebolaget () skall ha fortsatt ensamrätt att utföra kontrollbesikt ningar (avsnitt 9.3), 44. för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kom- munikationer enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) : Administrationskostnader ramanslag 440 000 A 2. Drift och underhåll av statliga vägar ramanslag 6 010 910 A 3. Byggande av vägar ramanslag 4 314 313 A 4. Byggande av länstrafikanläggningar ramanslag 1 228 000 A 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda obetecknat anslag 610 000 vägar A 6. : Kostnader för registerverksamhet ramanslag 371 000 A 7. : Sektorsuppgifter ramanslag 767 828 A 8. Drift och vidmakthållande av statliga ramanslag 3 000 000 järnvägar A 9. Nyinvesteringar i stomjärnvägar samt ramanslag 5 665 379 ersättning för vissa kapitalkostnader Ersättning för fritidsbåtsändamål obetecknat anslag 44 454 B 2. Transportstöd för ramanslag 175 000 B 3. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. obetecknat anslag 62 660 B 4. Bidrag till sjöfarten ramanslag 400 000 B 5. Övervakning av reservationsanslag 24 000 B 6. Driftbidrag till kommunala flygplatser obetecknat anslag 15 200 i skogslänen C 1. ramanslag 161 345 C 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden ramanslag 157 484 C 3. Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice ramanslag 200 000 C 4. Kostnader förenade med statens ägande i ramanslag 140 000 C 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ramanslag 23 000 Ersättning till i samband ramanslag 200 000 med utdelning från AB Swedcarrier D 2. Köp av interregional persontrafik på järnväg ramanslag 412 946 D 3. Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av ramanslag 211 059 viss kollektivtrafik D 4. Viss internationell verksamhet ramanslag 8 196 D 5. Kostnader för avveckling av Styrelsen för obetecknat anslag 285 riksfärdtjänst ramanslag 32 205 E 2. Kommunikationsforskningsberedningen ramanslag 150 771 E 3. Bidrag till forskning om el- och hybridfordon reservationsanslag 20 000 E 4. ramanslag 31 469 E 5. Bidrag till meteorologiska och ramanslag 120 338 hydrologiska institut E 6. EUMETSAT, WMO och ECMWF ramanslag 65 600 Summa för utgiftsområdet 25 063 442 Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring av lagen (1994:2043) omvissa besiktningsorgan på fordonsområdet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:2043) om vissa besiktningsorgan på fordonsområdet som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla utan tidsbegränsning, dels att 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse -------------------------------------------------------------------- På fordonsområdet skall natio- På fordonsområdet skall nationell nell typbesiktning och registre- typbesiktning, registrerings- ringsbesiktning av hela fordon besiktning av hela fordon, kon- utföras av de besiktningsorgan trollbesiktningar och andra slag som anges i 2 §. av nationella besiktningar beträffande fordon utföras av de besiktningsorgan som anges i 2 §. Regeringen får föreskriva att kontrollbesiktningar och andra slag av nationella besiktningar beträffande fordon skall utföras av de angivna organen eller av andra organ som är eller har varit riksprovplatser enligt förordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser. -------------------------------------------------------------------- Aktiebolaget Motorfordon, terrängfordon, släp- fordon till motorfordon och till traktorer ombyggda bilar, allt med undantag av a) kontroll av redskap för be- stämning av volym eller massa, b) flygande inspektion och in- spektion hos försäljare, c) kontroll av terrängsläp till traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar, d) kontroll av tunga terrängvag- nar. -------------------------------------------------------------------- Provnings- och Forsk- Traktorer, motorredskap, tunga ningsinstitut eller terrängvagnar samt släpfordon till ett av detta bolag helägt dessa fordon, allt med undantag dotterbolag av till traktorer ombyggda bilar. -------------------------------------------------------------------- Aktiebolaget Motorfordon, terrängfordon, släp- fordon till motorfordon och till traktorer ombyggda bilar, allt med undantag av a) kontroll av redskap för be- stämning av volym eller massa, b) flygande inspektion och in- spektion hos försäljare, c) kontroll av terrängsläp till traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar, d) kontroll av tunga terrängvag- nar. -------------------------------------------------------------------- SMP Svensk Maskinprovning Traktorer, motorredskap, tunga Aktiebolag terrängvagnar samt släpfordon till dessa fordon allt med undantag av till traktorer ombyggda bilar och med undantag av kontrollbesikt- ning av motorredskap klass I, som är inrättade som mobilkranar -------------------------------------------------------------------- av motorred- skap klass I, som är inrättade som mobilkranar. Denna lag träder i kraft . Utgiftsområdet kommunikationer omfattar frågor om vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår sektorsforskning och miljöfrågor. De totala utgifterna på statsbudgeten för utgiftsområdet föreslås för uppgå till varav gäller investeringar och underhåll av vägtrafikens och järnvägstrafikens infrastruktur. Utöver statliga anslag inom utgiftsområde 22 omsätts stora belopp i avgiftsfinansierad myndighetsverksamhet, affärsverk och aktiebolag. och är till betydande delar avgiftsfinansierade. Avgiftsintäkterna vid dessa myndigheter uppgick /95 till ca . Affärsverken, , och omsatte . och omsatte under . Inom utgiftsområdet finns ansvaret för ytterligare bolagsverksamhet inom bl.a. väg-, järnvägs- och luftfartsområdena samt i fråga om statens delägande i , och AB . Antalet sysselsatta i myndigheter, affärsverk och helägda aktiebolag inom utgiftsområdet uppgick /96 till ca 123 500. Ett sammanhållet kommunikationssystem för 2000-talet Goda miljöanpassade kommunikationer och en utvecklad infrastruktur är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd i landets olika delar. Utvecklingen i , stora utrikeshandel och medlemskapet i EU ställer krav på goda kommunikationer över gränserna. Det är viktigt att värna om rikstäckande kommunikationssystem som är tillgängliga för alla. Detta gäller såväl transporter som telekommunikationer och post. Telekommunikationer är av avgörande betydelse för att kunna utveckla den sysselsättningspotential som finns i det moderna informationssamhället. Transporterna måste vara säkra, miljöanpassade, resurssnåla och kunna användas av alla. Regeringen är angelägen om att kommunikationssystemet både kan bidra till att öka tillväxt och sysselsättning i samhället. arbetar aktivt inom EU med denna inriktning. De arbetstillfällen som skapas inom kommunikationssektorn, bl.a. genom satsningarna på infrastrukturen och på informationsteknik, ger värdefulla bidrag till att förbättra sysselsättningsläget. Satsningarna på infrastrukturen skapar också indirekt värdefull sysselsättning i andra samhällssektorer. Samspelet mellan transporter och informationsteknik kan långsiktigt vara en viktig utvecklingsfaktor. Detta sammantaget ökar kravet på ett integrerat kommunikationssystem av transporter, telekommunikationer och informationsteknik. Regeringen genomför omställningen av till ett hållbart samhälle. I detta sammanhang är miljöanpassningen av transportsystemet av yttersta vikt. Det är därför regeringens bedömning att arbetet med att miljömässigt anpassa transporterna måste drivas vidare. Trafikverken, och har i olika rapporter visat att detta kräver omfattande åtgärder utöver de som redan genomförts. Omställningen till ett hållbart transportsystem kräver ett fortsatt arbete med att begränsa utsläppen men också att åstadkomma ett transportmönster som är förenligt med en god livs- och kulturmiljö. Miljöanpassningen av det svenska transportsystemet är ett långsiktigt arbete som medför stora förändringar i det svenska samhället. Arbetet kräver därför en bred politisk förankring. En förberedelse för det fortsatta arbetet med omställningen av transportsystemet pågår i den parlamentariskt tillsatta (K1994:140). och genomför åtgärdsprogram för att successivt förbättra miljön längs befintliga vägar och järnvägar. I budgetpropositionen föreslår regeringen en miljöanpassning av sjöfartsavgifterna . Medlemskapet i EU ger ökade möjligheter att påverka unionens transport- och miljöpolitik. En del i EU-arbetet kommer att vara att medverka i utvecklingen av ett utvecklat kostnadsansvar och att arbeta för skärpta avgas- och bränslekrav för såväl lätta som tunga fordon samt minskad bränsleförbrukning. Ett förslag till nationell kommunikationsplan baserad på en helhetssyn på transportsystemet kommer att ingå i slutbetänkande som skall lämnas . Betänkandet kommer att utgöra underlag för regeringens samlade förslag till om den framtida kommunikationspolitiken. Förslaget kommer bl.a. att innehålla principiella överväganden av det slag som tog ställning till i det trafikpolitiska beslutet . Regeringens förslag syftar till att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Förslaget kommer att vara en del i regeringens arbete med att skapa en ekologiskt hållbar utveckling inom olika samhällsområden. Skador orsakade av vägtrafiken är ett stort folkhälsoproblem. Regeringen anser att arbetet med att minska trafikskadorna måste drivas vidare på ett kraftfullt och effektivt sätt så att de senaste årens utveckling med minskat antal dödade och skadade och minskade risker i trafiken fortsätter. Regeringens bedömning är att det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet skall syfta till att ingen skall dödas eller skadas allvarligt inom vägtransportsystemet, den s.k. nollvisionen. För att uppnå detta krävs ett målmedvetet och systematiskt arbete där alla i samhället deltar. Medvetenheten om värdet av trafiksäkerhet måste öka på alla nivåer i samhället, både hos trafikanter och hos de som ansvarar för vägtransportsystemets utformning och funktion. En effektiv räddning, vård och rehabilitering av trafikskadade är också av stor vikt. har ett sektorsansvar för trafiksäkerheten och trafiksäkerhetsarbetet inom vägtransportsystemet. Sektorsansvaret gör att har ett resultatansvar för de trafiksäkerhetspolitiska målen. Verket skall vara samlande och pådrivande inom ramen för sitt sektorsansvar. Enligt beslut är, utöver , även polisen och kommunerna huvudaktörer inom trafiksäkerhetsområdet. Inom pågår ett arbete med att ta fram förslag till åtgärder som kan bidra till att nollvisionen uppnås. Detta sker i nära samarbete med . Regeringen planerar att lämna förslag till om trafiksäkerhetsarbetet baserat på nollvisionens tankar. En god infrastruktur för transporter och tele- och datakommunikationer är en viktig del av den grundläggande samhällsservicen. En hög standard på vägar, järnvägar, hamnar, flygplatser och tele- och datakommunikationer är en viktig förutsättning för en ökad ekonomisk tillväxt och utveckling av näringsliv och sysselsättning. har stora satsningar genomförts på utbyggnaden av infrastrukturen. Regeringen anser att det behövs en fortsatt utveckling och förbättring av infrastrukturen för att uppnå de trafikpolitiska målen om samhällets utveckling, välfärd och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen anser att tillräckliga resurser måste satsas på den tekniska infrastrukturen. Som ett led i saneringen av statens finanser sker neddragningar inom utgiftsområdet . Detta innebär att delar av den av regering och riksdag beslutade utbyggnaden av infrastrukturen senareläggs. kräver den utbyggnad som redan skett en ökad satsning på drift och underhåll av befintliga anläggningar. Inom vägområdet kommer därför det närmaste året att ägnas åt att färdigställa pågående projekt, och medel kommer i möjligaste mån att omfördelas från investeringar till drift och underhåll. kommer trafiksäkerhets- och miljöfrågor inkl. trafikbuller att få ökad prioritet. Inom järnvägsområdet gäller att de långsiktiga investeringsplaner som tidigare fastställts kommer att fullföljas och att insatserna för drift och vidmakthållande av de statliga järnvägarna hålls på en oförändrad nivå. lämnade till regeringen ett delbetänkande med förslag till inriktning av infrastrukturplaneringen för . Regeringen kommer att lämna förslag till om infrastrukturen . Regeringen anser inte att resursnivån på lång sikt är tillräcklig för att upprätthålla nödvändig standard på infrastrukturen för transporter. Inledningsvis nämndes att regeringen avser förelägga förslag till ett nytt kommunikationspolitiskt beslut. I detta sammanhang kommer förslag om långsiktig inriktning och resurstilldelning att lämnas. Regeringen anser att arbetet med att utveckla sjösäkerheten nationellt och internationellt är av stor vikt. En internationellt sammansatt expertpanel inom FN:s sjöfartsorganisation () har arbetat fram ett förslag till förbättringar av sjösäkerheten. Expertpanelen presenterade sina förslag . antogs vid en rad av dessa förslag för att förbättra sjösäkerheten globalt. nådde ett stort antal sjöfartsadministratörer, på svenskt initiativ, en överenskommelse om att särskilda säkerhetskrav skall ställas på ro-ro- passagerarfartyg i bl.a. och . I det nationella arbetet med sjösäkerhetsfrågor kommer (K1995:02) betänkande, som föreligger , att utgöra en naturlig utgångspunkt. I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag om sjöfartens konkurrens- och avgiftsfrågor. Det nuvarande statsstödet till den svenska handelsflottan bör med viss modifiering bestå . är regeringens strävan att statsstödet stegvis skall ersättas med EU-regler för statsstöd och andra villkor. Vidare föreslås bl.a. en miljöanpassning av sjöfartsavgifterna. Informationsteknik (IT) I samband med regeringsombildningen lades det övergripande ansvaret för regeringens IT-politik på . Detta innebär bl.a. att är ansvarigt departement för Kommissionen (SB 1995:01) för att främja en bred användning av informationsteknik, IT- kommissionen, samt för Ungdomens IT-råd (SB 1995:02). Informationstekniken har stora möjligheter att påverka levnadsbetingelser i en positiv riktning. Med tekniken som ett verktyg öppnas nya möjligheter för samhällsutveckling och företagande. Utvecklingen av informationstekniken har inte ett egenvärde utan måste relateras till grundläggande behov hos individ och samhälle. Att så många som möjligt, både män och kvinnor, får goda kunskaper om informationsteknik samt att tillgången till information och kunskap ökar är dock av väsentlig betydelse för att befrämja demokrati, kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Annars är risken uppenbar för ett tudelat samhälle. Genom att de tekniska innovationerna leder till grundläggande förändringar i strukturer, t.ex. i fråga om decentralisering, distansarbete och uppdragsverksamhet, kan informationstekniken också främja regional utveckling. Därmed öppnas nya möjlig- heter för företag, organisationer och arbetstillfällen även i glest befolkade områden. För t.ex. personer med funktionshinder innebär informationstekniken nya möjligheter att leva aktivt och självständigt. Grunden för en ökad IT-användning är en god infrastruktur. Ett kapa- citetsstarkt och högkvalitativt kommunikationsnät för överföring av tal, data och bild är därvid av väsentlig betydelse. Informationstekniken bidrar även aktivt till att skapa ett effektivare utnyttjande i transportsektorn och därmed en bättre miljö. IT-användning inom transportsektorn bidrar också till att skapa en förbättrad säkerhet såväl för passagerare som för gods. Delegationen för Transporttelematik (K1994:08) skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen förbereder en proposition på kollektivtrafikområdet. Underlag för propositionen är bl.a samreseutredningens betänkande Allmänna kommunikationer - för alla (SOU 1995:70) och utvärderingen Riksfärdtjänsten efter kommunaliseringen (nr 1995:1). Underlag utgör också de uppdrag som , , och skall redovisa angående ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiken. fick en särskild utredare () i uppdrag att se över yrkestrafiklagstiftningen och övrig författningsreglering för yrkestrafiken samt att utarbeta förslag till en ny sammanhållen författningsstruktur på området. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 1996:93) som därefter har remitterats. En särskild utredare (1996:02) har tillsatts med uppdrag att göra en översyn av länsstyrelsernas roll inom fordons-, trafik- och infrastrukturområdena. ses de bilaterala vägtrafikavtalen med icke EU-länder över i syfte att införa miljökrav på såväl lastbilar som bussar. Inom ansvarsområden gäller i EU-arbetet samma prioriteringar som för arbetet i . Säkrare transporter och miljö, IT- utveckling/användning och telefrågor är de viktigaste sakområdena. som medlemsstat i EU har kunnat säkra en fortsatt användning inom landet av lastbilar. Därmed har de befarade försämringarna i form av ökade transportkostnader och miljöförstöring m.m., som en harmonisering till gemenskapsnivån skulle ha inneburit, kunnat undvikas. Det svenska vägsystemet som successivt dimensionerats för de långa och tunga fordonen kan därför fortsättningsvis nyttjas fullt ut. EU:s arbete med den gemensamma transportpolitiken har koncentrerats kring förslag till åtgärder för en hållbar utveckling inom transportsektorn. Bland dessa kan särskilt nämnas strävandena att uppnå balans och en sund konkurrens mellan de olika transportslagen för att därigenom styra utvecklingen mot säkrare, effektivare och mindre miljöstörande transporter. Att motverka trängsel och olyckor i trafiken genom att främja kollektivtrafik och kombinerade transporter samt att prissätta transporterna rättvist står också på programmet. Regeringen delar de grundläggande värderingar som styr detta arbete och har inriktat sig särskilt på miljö- och säkerhetsfrågorna. fattades beslut om finansieringsförordningen som reglerar formerna för finansiellt stöd till projekt inom Transeuropeiska nätverk (TEN) på energi-, transport- och telekommunikationsområdena. beslutades om riktlinjer för utbyggnaden av TEN. EU-stöd ges bl.a. till Öresundsförbindelsen och väg- och järnvägsprojekt inom den Nordiska Triangeln som är ett samlingsnamn på transportprojekt mellan de nordiska huvudstäderna. På telekommunikationsområdet sammanföll inträde i unionen med den process för avreglering av marknaden som pågått i EU . Avregleringen skall vara genomförd . Eftersom vi har en konkurrensutsatt telemarknad i vårt land är det en fördel om alla medlemsstater accepterar samma spelregler. Den svenska telelagen är redan utformad med hänsyn till , men vissa justeringar kan komma att bli nödvändiga. Liksom på telekommunikationsområdet tillhör de medlemsstater som gått i riktning mot en konkurrensutsatt postmarknad. Arbetet mot en ökad konkurrens och ett regelverk för detta har inledningsvis gått utomordentligt trögt inom unionen och har därför i olika sammanhang försökt att driva det framåt. verkar för att EU antar gemensamma regler för denna avreglering.