prop · GK03141 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag om högskolans ledning och lärarorga- nisation, om nya principer för tilldelning av resurser för forskning och forskarutbildning samt om fakultetsnämndsorganisationen. I propositionen föreslås att ordföranden i en högskolas styrelse skall ha sin huvudsakliga verksamhet utanför den högskola som uppdraget gäller. Styrelseordföranden skall utses av regeringen. I propositionen lämnas förslag till nya regler för anställning, rekrytering och befordran av lärare. Det skall liksom tidigare huvudsakligen finnas fyra lärarkategorier inom högskolan: professor, lektor, adjunkt och forskarassistent. De lektorer som uppfyller behörighetskraven för anställning som professor skall anställas som professorer och vid denna befordran skall den pedagogiska skickligheten ges större vikt än . Antalet professorer inom högskolan kommer därmed att öka väsentligt. Som en konsekvens av reformen kommer anställningsskyddet för professorer att anpassas till allmänt tillämpliga regler på arbetsmarknaden. Befordringstiteln biträdande professor avskaffas. Adjunkter som uppfyller behörighetskraven för lektor skall anställas som lektorer. Vidare framläggs förslag till principer för rekryteringsmål för lärosätena i syfte att öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. I propositionen lämnas även förslag till nya principer för fördelning av medel för forskning och forskarutbildning. Förslaget innebär att anslag till forskning och forskarutbildning ges till fyra större vetenskaps- områden i stället för till fakulteter. En mindre eller medelstor högskola skall efter prövning av kunna tilldelas ett eller flera vetenskapsområden. Denna högskola får därmed rätt att anordna forskarutbildning inom dessa vetenskapsområden och kan sedan ges anslag för forskning och forskarutbildning inom dessa områden. Universiteten och de högskolor som får anordna forskarutbildning skall inrätta minst en fakultetsnämnd och skall i övrigt själva besluta vilka fakultetsnämnder som skall finnas. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter, m.m. 12 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Allmänna utgångspunkter 14 5 Högskolorna som myndigheter 16 6 Högskolans ledning 18 6.1 Styrelsens uppgifter 19 6.2 Styrelsens sammansättning 20 6.3 Ordförande i styrelsen 20 6.4 Anställning av rektor och rektors ställning 21 6.5 Jämställdhet i högskolans verksamhet 22 7 Lärarna i högskolan 23 7.1 Lärarkategorier m.m. 25 7.1.1 Professor 25 7.1.2 Lektor, adjunkt och forskarassistent 30 7.1.3 Övriga lärare 36 7.1.4 Arbetsuppgifter 37 7.2 Rekrytering och anställning 39 7.2.1 Rekryteringsmål 39 7.2.2 Anställningsförfarande 44 7.2.3 Överklagande 48 7.3 Bisysslor 50 8 Vetenskapsområden och principer för fördelning av resurser till forskning och forskarutbildning 52 9 Genomförande m.m. 57 10 Författningskommentar 58 10.1 Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 58 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter, m.m. 62 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och högskole- reform (SOU 1996:21) 63 Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet Lärare för högskola i förändring (SOU 1996:166) 68 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 72 Rättsdatablad 73 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter, m.m., 3. godkänner vad regeringen förordar om att en tillsvidareanställd lektor som är behörig att anställas som professor skall anställas som professor (avsnitt 7.1.1), 4. godkänner vad regeringen förordar om att en högskola inte längre skall behöva tillstånd för att anställa professorer och om att möjligheten för regeringen att inrätta professorstjänster vid universitet och högskolor skall tas bort (avsnitt 7.1.1), 5. godkänner principerna för uppställande av rekryteringsmål för professorer (avsnitt 7.2.1), 6. godkänner vad regeringen anför om indelning i vetenskapsområden och om principer för fördelning av resurser till forskning och forskar- utbildning (avsnitt 8). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 1 kap. 5 och 11 §§, 2 kap. 4, 5 och 6 §§ samt 3 kap. 1 3 och 5 8 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 12 § och 2 kap. 5 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 5 § I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. 11 § Regeringen föreskriver vilka examina som får avläggas. Hög- skoleverket beslutar om vid vilka högskolor dessa examina får av- läggas. Regeringen föreskriver dock om vilka examina som får avläggas vid lantbruks- universitet. Regeringen föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläg- gas. beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Regeringen föreskriver dock vilka examina som får avläg- gas vid lantbruksuniver- sitet. 12 § Regeringen föreskriver vilka examina inom forskarutbildning som får avläggas. Examina inom forskarutbildning får avläggas vid universiteten. Vid andra högskolor får sådana examina avläggas inom de veten- skapsområden som finns vid hög- skolan med stöd av beslut enligt 2 kap. 5 §. 2 kap. 4 § I styrelsen för en högskola skall högskolans rektor ingå. Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga ledamöter. Där- vid bör regeringen välja personer med bakgrund i sådan verksamhet som är av betydelse för högsko- lans utbildnings- eller forsknings- uppdrag. Lärare och studenter vid hög- skolan har rätt att vara represente- rade i styrelsen. Regeringen utser ordföranden i en högskolas styrelse. Rektor skall ingå i styrelsen. Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga le- damöter. Lärare och studenter vid högskolan har rätt att vara repre- senterade i styrelsen. Till ordförande i styrelsen bör regeringen utse någon som inte är anställd vid den högskola som uppdraget avser. Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden. 5 § För forskning och forskarut- bildning skall det, vid de högsko- lor som beslutar, finnas fakulteter, var och en för ett sär- skilt vetenskapsområde. För fa- kultetens uppgifter svarar det eller de organ som högskolestyrelsen bestämmer (fakultetsnämnder). för två eller flera fakulteter får dock inrättas endast efter medgivande från regeringen. Flertalet ledamöter i fakultets- nämnderna skall vara vetenskap- ligt kompetenta lärare inom fa- kulteten. De skall utses genom val inom fakulteten. Studenterna vid de högskolor där fakulteten skall verka har rätt att vara represente- rade i fakultetsnämnderna. För forskarutbildning finns de vetenskapsområden som bestämmer. Dessa vetenskapsområden finns vid universiteten. På ansökan av en högskola som inte är universitet, kan besluta att ett eller flera av vetenskapsområdena skall finnas vid den högskolan. Ett sådant beslut får meddelas, om grundutbildning och forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. 5 a § Det skall finnas minst en fakul- tetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det finns vetenskapsområde med stöd av beslut enligt 5 §. Fakultetsnämnderna skall an- svara för forskning och forskarut- bildning. Nämnderna skall också ansvara för grundutbildningen, om inte eller hög- skolan inrättar särskilda organ för den utbildningen. Högskolorna skall alltid ha särskilda organ för grundutbildning och forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. Universiteten och sådana hög- skolor som avses i första stycket skall bestämma vilka fakultets- nämnder som skall finnas och vil- ket ansvarsområde som varje nämnd skall ha. Ett ansvarsom- råde behöver inte sammanfalla med ett vetenskapsområde. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för forskarut- bildning dock bara avse de veten- skapsområden som finns vid hög- skolan med stöd av beslut enligt 5 §. 6 § Vid de högskolor där det finns en fakultet svarar fakultetsnämn- den också för grundutbildningen inom sitt vetenskapsområde, om inte högskolestyrelsen inrättar särskilda organ för grundutbild- ningen. Vid övriga högskolor skall styrelsen inrätta organ för grundutbildningen. Av ledamöterna i de särskilda organen för grundutbildning skall flertalet vara lärare vid högskolan. Studenterna vid högskolan har rätt att vara representerade i sådana organ. Till ledamöter i en fakultets- nämnd får väljas 1. vetenskapligt kompetenta lä- rare inom fakultetsnämndens an- svarsområde, 2. andra personer som är veten- skapligt kompetenta, och 3. personer som annars är lämpliga för uppdraget. Flertalet av ledamöterna skall dock vara sådana vetenskapligt kompetenta personer som avses i 1 eller 2. Ledamöterna skall väl- jas av vetenskapligt kompetenta lärare inom fakultetsnämndens ansvarsområde. Studenterna vid högskolan har rätt att vara repre- senterade i fakultetsnämnden. Av ledamöterna i de särskilda organ som avses i 5 a § skall flertalet vara lärare vid högskolan. Studenterna har rätt att vara repre- senterade i sådana organ. 3 kap. 1 § I tjänsten som lärare vid hög- skolorna får ingå att handha ut- bildning, forskning eller konstnär- ligt utvecklingsarbete samt admi- nistrativa uppgifter. Till en lärares uppgifter hör också att följa ut- vecklingen inom det egna ämnes- området. I en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning, forskning eller konstnärligt ut- vecklingsarbete samt administra- tivt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. 2 § Den främsta lärartjänsten är tjänsten som professor. Professorstjänster skall finnas inrättade i tillräcklig omfattning för att forskning och utbildning skall kunna bedrivas på en hög kvalitativ nivå inom olika veten- skapsområden. Endast den som visat veten- skaplig och pedagogisk skicklig- het får ges en tjänst som professor. Regeringen får utfärda närmare föreskrifter om behörighet och befordringsgrunder för tjänster som professor. I fråga om professorstjänster för konstnärlig verksamhet gäller i stället för andra och tredje styckena de föreskrifter som rege- ringen meddelar. Anställning som professor är den främsta anställningen som lärare. I en professors arbetsuppgifter skall det normalt ingå både ut- bildning och forskning. Bara den som har visat veten- skaplig och pedagogisk skicklig- het får anställas som professor. Regeringen får utfärda närmare föreskrifter om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som skall gälla vid anställning av professo- rer. I fråga om anställning av pro- fessorer inom konstnärlig verk- samhet gäller i stället för andra och tredje styckena de föreskrifter som regeringen meddelar. 3 § Tjänster som professor tillsätts med förordnande tills vidare utan tidsbegränsning, om inte annat följer av andra stycket. Tjänster som professor får till- sättas för en bestämd tid, om det är fråga om 1. konstnärlig verksamhet eller 2. adjungering till en högskola av någon som har sin huvudsak- liga verksamhet utanför högskole- väsendet. En professor skall anställas tills vidare utan tidsbegränsning, om inte någonting annat följer av andra stycket. En professor får anställas för en bestämd tid, om det är fråga om 1. konstnärlig verksamhet, 2. adjungering till en högskola av någon som har sin huvudsak- liga verksamhet utanför högskole- väsendet, eller 3. anställning som gästlärare av en person som uppfyller behörighetskraven för professor (gästprofessor). 5 § Vid högskolorna skall det, ut- över professorer, finnas lärar- tjänster som lektorer. En lektor skall vara vetenskapligt kompe- tent, utom i de fall då tjänsten av- ser konstnärlig verksamhet. I en lektors arbetsuppgifter skall det, utom på det konstnärliga området, normalt ingå både utbildning och forskning. Vid högskolorna skall det, ut- över professorer, finnas lektorer anställda. En lektor skall, utom i de fall då lektorn anställs för ar- bete inom konstnärlig verksamhet, ha vetenskaplig kompetens eller annan yrkesskicklighet, om inte regeringen föreskriver någonting annat. En lektor skall också ha pedagogisk skicklighet. I en lek- tors arbetsuppgifter skall det, utom på det konstnärliga området, normalt ingå både utbildning och forskning. 6 § Om inte annat följer av före- skrifter som meddelas av rege- ringen, bestämmer varje högskola själv vilka lärartjänster som skall finnas där, utöver tjänster som professor och lektor, samt om de behörighetskrav och befordrings- grunder som skall gälla för tjäns- terna. Om inte någonting annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje hög- skola själv vilka kategorier av lärare utöver professor och lektor som skall anställas där, samt om de behörighetskrav och bedöm- ningsgrunder som skall gälla vid anställning av sådana lärare. 7 § En lärare vid en högskola får vid sidan av sin tjänst inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbete inom tjänstens ämnesområde, om läraren inte därigenom skadar allmänhetens förtroende för högskolan. Sådan bisyssla skall hållas klart åtskild från lärarens tjänsteutövning. En lärare vid en högskola får vid sidan av sin anställning som lärare ha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som avser forskning eller utvecklingsarbete inom anställningens ämnesområde, om läraren därigenom inte skadar allmänhetens förtroende för högskolan. En sådan bisyssla skall hållas klart åtskild från lärarens arbete inom ramen för anställ- ningen. I fråga om bisysslor i övrigt finns bestämmelser i lagen (1994:260) om offentlig anställning. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att en tjänst som lärare vid en högskola skall vara förenad med tjänst för specialistutbildad läkare eller tandläkare eller med en annan tjänst än läkartjänst vid en sådan sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning och forskning. Till en förenad tjänst får utses endast den som är be- hörig till båda tjänsterna. De tjänster som skall förenas med en lärartjänst tillsätts i den ordning som gäller för lärartjäns- ten. Innan en sådan lärartjänst som är förenad med tjänst vid en sjuk- vårdsenhet tillsätts, skall sjuk- vårdshuvudmannen beredas till- fälle att yttra sig i ärendet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att en anställning som lärare vid en hög- skola skall vara förenad med en anställning som specialistutbildad läkare eller tandläkare eller med en annan anställning än som lä- kare vid en sådan sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning och forskning. En förenad anställning får innehas bara av den som uppfyller behörighetskraven för båda anställningarna. Den ordning som gäller för an- ställning av lärare skall gälla också för den anställning som skall vara förenad med läraranställningen. Innan någon anställs som lä- rare, skall sjukvårdshuvudmannen ges tillfälle att yttra sig i ärendet, om anställningen skall vara förenad med en anställning vid en sjukvårdsenhet. Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 4 § och i övrigt . Ett ärende om rätt att utfärda examina inom forskarutbildning, som inte har avgjort vid utgången av , skall handläggas som en ansökan om beslut av enligt den nya bestämmelsen i 2 kap. 5 §. Har handläggningen av ett ärende om anställning av en person som lektor påbörjats men inte avslutats före , skall de äldre bestämmelserna om behörighetskrav och bedömningsgrunder i 3 kap. 5 § tillämpas. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid upplåtna enheter, m.m. Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1982:764) om vissa lä- kartjänster vid upplåtna enheter, m.m. samt 1, 3 och 4 §§ lagen skall ha följande lydelse. Lag (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 I denna lag ges bestämmelser om vissa läkartjänster vid sådana enheter inom landstingens hälso- och sjukvård som har upplåtits för den grundläggande högskoleut- bildningen för läkarexamen (upplåtna enheter). I denna lag ges bestämmelser om vissa anställningar som läkare vid sådana enheter inom lands- tingens hälso- och sjukvård som har upplåtits för den grundläg- gande högskoleutbildningen för läkarexamen (upplåtna enheter). Vad som sägs om landstingens hälso- och sjukvård gäller också den hälso- och sjukvård som anordnas av kommuner som inte ingår i ett landsting. 3 §2 I 3 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) finns bestämmelser bl.a. om att tjänst som lärare vid en högskola kan vara förenad med tjänst för specialistutbildad läkare. I 3 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) finns bestämmelser bl.a. om att en anställning som lärare vid en högskola kan vara förenad med en anställning som specialistutbildad läkare. 4 §3 Vid upplåtna enheter skall det i skälig omfattning finnas läkare med specialistkompetens som tjänstgör för begränsad tid. En sådan läkare får anställas med för- ordnande tills vidare, dock längst . Vid upplåtna enheter skall det i skälig omfattning finnas läkare med specialistkompetens som tjänstgör för en begränsad tid. En sådan läkare får anställas tills vidare för av högst . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1993:143) tillkallade chefen för en särskild utredare för att göra en uppföljning av universitets- och högskolereform. Avsikten var att undersöka hur det nya systemet utnyttjats av universiteten och högskolorna /94 - 1995/96. Utredaren skulle studera hur de grundläggande målen förverkligades vid universitet och högskolor samt hur den nya högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) tillämpades. Utredaren fick genom tilläggsdirektiv (dir. 1995:28) i uppdrag att analysera effekterna av det nya systemet för resurstilldelning till grundutbildning, formerna för resurstilldelning till forskning och forskarutbildning samt ansvarsfördelningen och myndighetsstrukturen inom högskoleområdet. Utredningen, som antog namnet Utredningen om uppföljning av universitets- och högskolereform (), överlämnade betänkandet Reform och förändring; organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och högskole- reform (SOU 1996:21). En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanfattning av remissyttrandena finns i (dnr U96/788/UH). Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1996:3) tillkallade chefen för en särskild utredare för att göra en översyn av tjänsteorganisationen för lärare vid statliga universitet och högskolor. Utredaren skulle lämna förslag till en ny tjänsteorganisation med få typer av lärartjänster, där å ena sidan grundutbildningsuppgifter och å andra sidan forskning och handledningsuppgifter inom forskarutbildningen skulle vara lika viktiga och lika meriterande. Utredningen, som antog namnet , över- lämnade sitt betänkande Lärare för högskola i utveckling (SOU 1996:166). En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanfattning av remissvaren finns i (dnr U96/4073/UH). Utöver den sedvanliga remissbehandlingen av de ovannämnda utredningarnas förslag anordnade en konferens för samtliga ledamöter i högskolestyrelserna. Vid denna konferens diskuterades bl.a. högskolans ledningsfrågor. anordnade ett möte med ett antal företrädare för högskolorna för att diskutera frågor rörande fakultetsindelning och anslagstilldelning till forskning och forskarutbildning. Vidare har regeringens forskningsberedning givits tillfälle att diskutera frågor rörande lärarorganisationen samt fakultetsindelningen vid ett sammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1993:88) tillkallade chefen för en kommission med uppdrag att utifrån ett kvinnoperspektiv föreslå åtgärder för att motverka våld mot kvinnor. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Kvinnofrid (SOU 1995:60). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1995:08) tillkallade chefen för en utredare med uppdrag att föreslå insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning. Utredningen överlämnade betänkandet Viljan att veta och viljan att förstå (SOU 1995:110). Betänkandet har remissbehandlats. Betänkandets förslag har till största delen behandlats i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). På uppdrag av regeringen har utrett metoder för beräkning av procentmål avseende underrepresenterat kön bland nyrekryterade professorer vid universitet och högskolor. Verket överlämnade rapporten för kvinnliga professorer (1997:9 R), där uppdraget redovisas. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en kommission med uppgift att lämna synpunkter på hur det långsiktiga arbetet med strukturförändringar i den statliga förvaltningen bör bedrivas. Kommissionen, som antog namnet Förvaltningspolitiska kommissionen, överlämnade sitt slutbetänkande I medborgarnas tjänst (SOU 1997:57). I betänkandet, som remissbehandlas , aktualiseras bl.a. frågan om en särskild förvaltningsform för universitet och högskolor. 4 Allmänna utgångspunkter Högskolan har en nyckelroll i satsningarna på kunskap och utbildning. Den skall erbjuda kvalificerad utbildning för ett rikt och varierande arbetsliv, främja personlig utveckling och utföra forskning och utvecklingsarbete av hög kvalitet. Till skillnad från vad som gäller i många andra länder utförs större delen av forskningen i inom högskolan. Högskolan svarar även för så gott som hela den eftergymnasiala utbildningen i landet. Högskoleutbildningen, som enligt 1 kap. 2 § högskolelagen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, riktas såväl mot arbetsmarknaden utanför högskolan som mot en fortsatt vetenskaplig verksamhet. Högskolan spelar dessutom en viktig roll för den regionala utvecklingen, bl.a. genom att skapa förutsättningar för etablering av nya företag med nya arbetstillfällen som följd. Utbyggnaden av högskolan i hela landet underlättar rekryteringen av ungdomar som annars inte skulle söka sig till högskoleutbildning. Kontakterna mellan högskola och arbetsliv måste förstärkas. Högskolelagen har ändrats så att högskolans samverkan med det omgivande samhället blir den tredje uppgiften vid sidan av utbildning och forskning. Denna samverkan skall leda till en ökad spridning av kunskap och därmed vara en grund för en tillväxt av samhällsekonomin. har antalet studenter vid högskolan ökat med och var /96 cirka 300 000. Antalet sökande till högskoleutbildning är större än tillgången på utbildningsplatser. har därför med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) beslutat att tillföra högskolorna 15 000 platser och 15 000 platser . För att ytterligare kunna möta efterfrågan av högskoleutbildade personer i samhället föreslår regeringen vårproposition (prop. 1996/97:150) en fortsatt utbyggnad av högskolorna med 15 000 platser och 15 000 platser .