prop · GK03158 · 1997-01-01 00:00:00 — Dessa förutsättningar ger unika möjligheter. Det är naturligt att ställa höga krav på de företag som ges ett public service-uppdrag och har tillgång till en säkrad finansiering. En utgångspunkt är att alla som bor i skall ha tillgång till radio- och TV-program av god kvalitet. Programutbudet från public service-företagen skall vara mångsidigt och tjäna hela publiken, både minoriteter av olika slag och den stora majoriteten. , och har rutiner för beredskapsplanering. Det ligger i allmänhetens intresse att staten ställer krav på att public service-företagen skall ha en beredskap för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrest- ningar på samhället i fred. Företagen skall i enlighet med vad som sagts tidigare samråda med SPF vid planeringen av sin beredskap (se avsnitt 5.1). och beredskapsplaner skall tillställas regeringen och SPF. Utgångspunkten för de villkor för beredskapsplanering som staten ställer på public service-verksamheten skall liksom vara att de bestämmelser om bolagens programverksamhet som meddelas i sänd- ningstillstånd skall vara vägledande också för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (se även avsnitt 5.9). I och sändningstillstånd ställer regeringen krav på den tekniska säkerheten och kvaliteten i sänd- ningarna. Dessa krav skall, liksom företagens sändningstillstånd i övrigt, vara vägledande även i händelse av höjd beredskap och bidrar därutöver till att företagen upprätthåller en beredskap för svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen avser att införa villkor om beredskapsplanering i , och Utbildningsradios sändnings- tillstånd. Liksom bör föreskrivas att om höjd beredskap råder i landet skall och utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under rege- ringen. Utbildningsradios resurser skall i en sådan situation tillföras de två andra programbolagen. Mot bakgrund av detta skall och beredskapsplanering ske i nära samarbete med Utbildningsradion. Vidare bör liksom nu ansvaret för en tillräcklig beredskap åvila de verkställande direktörerna för och . Mot bakgrund av vad som sagts tidigare om inrättandet av ett särskilt råd vid SPF bör den rådgivande nämnd om fem personer som stått till de verkställande direktörernas för- fogande upphöra. Regeringen bedömer att de verkställande direktörerna för och kan få ett mer ändamålsenligt stöd inom ramen för det råd som enligt regeringens förslag knyts till SPF. Bolagen skall vidare, liksom , i samråd med berörda statliga myndigheter och utarbeta de beredskapsplaner som behövs för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. och skall på sina leverantörer av tjänster för utsändning och programinsamling ställa de krav som är nödvändiga för att uppfylla de säkerhets- och beredskaps- krav som företagen åläggs av regeringen. När det gäller marksänd radio och TV är public service-företagen skyldiga att anlita (se avsnitt 5.7). För programinsamling och liknande kan dock även andra leveran- törer komma i fråga. Programföretagen är således ansvariga för att de krav som regeringen ställer med anledning av säkerhet och kvalitet i sändningarna och beredskapsplanering efterlevs. Utredningen framhåller vikten av att programservice på invandrar- och minoritetsspråk kan upprätthållas i rimlig omfattning vid krig och krigsfara, även om det disponibla sändningsutrymmet kommer att minska. Vidare anser utredningen att public service-bolagen särskilt bör beakta de funktionshindrades behov av särskilt anpassad information. Regeringen delar uppfattningen att programverksamhet på invandrar- och minoritetsspråk, liksom särskilt anpassad information för funktions- hindrade, både inom radio och TV, inte får eftersättas i dessa samman- hang. 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 2001 återfinns de bakomliggande motiven till de krav regeringen ställer på public service-företagen vad gäller verksamheten på invandrar- och minoritetsspråk samt för funktionshindrade i företagens tillstånds- och anslagsvillkor (regeringsbeslut , 34 36 och , 27 29). 5.6 Prioriteringar Regeringens bedömning: En beredskap för radio- och TV-området bör inriktas på att information skall kunna nå ut till allmänheten i så många kanaler som möjligt även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningen: Utredningen föreslår att man vid beredskapsplaneringen i första hand bör satsa på radion. Strävan bör vara att upprätthålla verksamheten på tre nivåer, nämligen central och högre regional nivå (sändningar över hela landet), länsnivå (regionala sändningar) samt nivå (lokala lösningar). Radiosändningar bör så långt möjligt förekomma på riksnivå (P1 och P3). Närradions och lokalradions sändningsresurser förutsätts vidare kunna användas för kommunalt av- gränsade sändningar. En rikstäckande TV-kanal, SVT1, eventuellt komp- letterad med regional verksamhet, prioriterar utredningen lägre med hänsyn till det stora behovet av elförsörjning vid distribution och mottagning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. och under- stryker i ett gemensamt remissvar att vad gäller sårbarheten i distribution föreligger inga avgörande skillnader mellan radio och television som distribueras i regi. Televisionen är visserligen mer sårbar i mottagarledet. Det finns emellertid, enligt företagen, skäl att trots detta värdera TV högre än vad utredningen gör. Man pekar på TV:s stora genomslagskraft och spridning, tittar på TV. TV är också en av de primära informationskanalerna. Övriga fördelar med TV är, enligt , förutsättningarna att nå ut till speciella grupper, t.ex. textade nyhetssändningar för hörselskadade och . Försvarsmakten konstaterar att i krig och krigsfara måste P2-sändarna, liksom tidigare, disponeras av Försvars- makten för luftförsvarsändamål. Civilbefälhavaren i mellersta civilom- rådet anser att TV:s regionala verksamhet bör behållas så länge det är möjligt. Skälen för regeringens bedömning: Som konstaterats i det före- gående skall den fredstida strukturen på radio- och TV-området bi- behållas så långt möjligt även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. En beredskap på radio- och TV- området skall därför inriktas på att säkerställa att information kan nå ut till allmänheten i så många kanaler som möjligt. Sårbarheten på radio- och TV-området är emellertid förhållandevis stor. Sändarnäten är beroende av att elförsörjning fungerar och att sändaranläggningar är intakta. Ungefär två tredjedelar av TV-hushållen är anslutna till olika kabel-TV-nät. De allra flesta TV-mottagare är dessutom beroende av fast elförsörjning. Radiomediet är i detta avseende mer flexibelt och mindre sårbart än televisionen, särskilt med tanke på möjligheterna till rörlig mottagning som är oberoende av elanslutning. Behovet av en prioritering har sin bakgrund i de satsningar som görs i fredstid för att säkerställa alternativa distributionsvägar samt att skapa säkerhet och uthållighet i såväl produktionen som i distributionen av radio och TV. Det är först i ett svårt krisskede, där det behövs mycket omfattande prioriteringar, t.ex. beroende på akut brist på elförsörjning, som det kan bli aktuellt att överväga att stänga av kanaler. När situationen är så allvarlig att ett val måste ske mellan att sända radio eller TV bör, mot bakgrund av vad som sagts, radio väljas före TV. kanal P2 förutsätts liksom vara reserverad för Försvarsmaktens behov för luftförsvarsändamål under höjd beredskap. Regeringen avstår från att i detalj föreskriva den närmare inriktningen på planeringen, men förutsätter att programföretagen i samråd med SPF och bevakar utvecklingen och löpande rapporterar till regeringen om eventuella behov av förändringar av nuvarande inriktning. 5.7 Uthållighet och säkerhet i sändnings- och distributionssystemen Regeringens förslag: En hög säkerhet och uthållighet i distributionen av radio och TV skall eftersträvas såväl i fredstid som under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Ansvaret för att sändningsverksamheten uppfyller uppställda krav i beredskapshänseende vilar på enskilda programföretag. Utredningen: Utredningen har inte i tillräcklig utsträckning kunnat bedöma det aktuella behovet av särskilda beredskapsåtgärder för säkerhet i distributionen av radio och TV eller vilka kostnader som är förknippade med detta. () har på uppdrag av utredningen och gjort en studie av sårbarhetsfrågor i samband med rundradiodistributionen. FOA rekommenderar i sin studie bl.a. att man i beredskapsplaneringen ser till att skaffa reservkapacitet i systemen så att enskilda objekt kan ersättas. Andra aspekter som enligt FOA bör studeras är tillgången till bevakning och sabotage- och inbrottsskydd vid viktiga anläggningar. Vidare visar studien att möjligheterna till mottag- ning av TV är starkt beroende av elförsörjning. För att bedöma sårbar- heten är det också viktigt att notera att ca två tredjedelar av de svenska hushållen är anslutna till olika kabel-TV-nät. FOA rekommenderar därför radion som det huvudsakliga alternativet i en krigssituation. Alternativa vägar för distribution av radio och TV diskuteras. Utredningen anser att FOA:s studie bör kunna tjäna som en utgångspunkt för en fördjupad diskussion om målen för beredskapsplaneringen. Remissinstanserna: anser att såväl sändarnätet som för- bindelserna mellan detta och programföretagens sändningsplatser är i god kondition, men att det ändå kan finnas anledning att löpande förstärka beredskapen i rundradionäten. finner det starkt överdrivet att tala om ett upprustningsbehov. delar uppfattningen att reserv- vägar och alternativa matningsvägar för radio och TV utreds vidare. för fram ytterligare utredningar och studier, gjorda av Överstyrelsen och FOA, som kan ligga till grund för fortsatta diskussioner om beredskapen på rundradioområdet. anser att det är angeläget att en kartläggning med konsekvensanalys görs beträffande kabel-TV-näten i . Skälen för regeringens förslag: Ett säkert och uthålligt distribu- tionssystem för radio och TV är en grundläggande förutsättning för att medborgarna i alla lägen skall kunna nås av nyheter, information och varningsmeddelanden. Utgångspunkten skall vara att en hög säkerhet och uthållighet eftersträvas såväl i fredstid som under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen gör i totalförsvarspropositionens etapp 2 (prop. 1996/97:4) bedömningen att , och har god förmåga att distribuera program under störda förhållanden. visar den studie som gjorts av FOA på uppdrag av utredningen och att det finns en rad svåra frågor att hantera när det gäller att upprätthålla en hög nivå på säkerhet och uthållighet i beredskapen för rundradiodistributionen, bl.a. med anledning av att ny teknik införs och att nya aktörer etablerar sig på marknaden. Det finns anledning att följa utvecklingen när det gäller den successiva övergången till digital distributionsteknik samt annan distributionsteknik än den markbundna och dess konsekvenser för beredskapsplaneringen på radio- och TV-området. Regeringen delar utredningens bedömning att en kombination av flera olika beredskapsåtgärder samt olika möjligheter för distribution av sändningar som kompletterar varandra är nödvändig för att åstadkomma en grund för säker informationsförmedling vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller under höjd beredskap. Regeringen är inte beredd att föreslå några särskilda åtgärder med anledning av det underlag, bl.a. den utredning som genomförts av FOA, som utredningen presenterat. FOA:s utredning bör emellertid kunna tjäna som en av utgångspunkterna för en fortsatt diskussion. SPF bör i samarbete med myndigheter och programföretag bevaka utveck- lingen. Regeringen vill emellertid i detta sammanhang förtydliga de ansvars- förhållanden som råder mellan programföretag som har särskilda bered- skapskrav samt krav på säkerhet i sändningarna och företag som tillhandahåller distributions- och programinsamlingstjänster. Utgångspunkten för ett säkert och uthålligt distributionssystem för radio och TV bör vara de krav som regeringen ställer på enskilda programföretag om den tekniska säkerheten och kvaliteten i sänd- ningarna. Regeringen ställer särskilda krav om nivån på säkerhet och kvalitet i sändningarna endast på och . Dessa krav, liksom företagens sändningstillstånd i övrigt, skall vara vägledande även under höjd beredskap och vid svåra påfrest- ningar på samhället i fred. Det är en uppgift för programföretagen att på sina leverantörer av tjänster för utsändning och programinsamling ställa de krav som är nödvändiga för att uppfylla de säkerhets- och beredskapskrav som företagen åläggs av regeringen. Public service- företagen är skyldiga att anlita för utsändningstjänster för marksändningar. Det är naturligt att kraven på programföretagen utgör grunden för de åtgärder som i sin tur vidtar, både vad gäller planering för beredskap mot fredstida svåra påfrestningar och för höjd beredskap. Ansvaret för att sådana åtgärder vidtas ligger sålunda på programföretagen. har emellertid en särställning genom ansvaret för den huvudsakliga distributionen av radio och TV i . Det markbundna sändarnätet utgör en utomordentligt samhällsviktig totalförsvarsresurs, varför staten även i fortsättningen bör ställa vissa krav på vad gäller beredskapsplanering. Regeringen avser att förnya avtalet mellan staten och , under förutsättning att godkänner vad regeringen anfört i denna proposition. Utgångspunkten bör vara att , liksom , om höjd beredskap råder i landet följer de anvisningar regeringen meddelar i fråga om totalförsvar och beredskapsplanering. bör också i enlighet med de anvisningar som regeringen meddelar, och i samråd med vederbörande statliga myndigheter, utarbeta erforderliga beredskaps- planer och vidta nödvändiga åtgärder för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Vid tillämp- ningen av beredskapsförordningen (1993:242) skall , liksom , jämställas med myndighet. Vidare bör vid beredskaps- planeringen samråda med såväl Styrelsen för psykologiskt försvar som programbolagen och . Om också andra programföretag åläggs krav på beredskapsplanering eller själva önskar ställa särskilda krav på och dess tjänster bör samråd naturligtvis även ske med dessa företag. Utgångspunkten för den säkerhet och uthållighet som skall upprätthålla är de krav som programföretagen ställer. 5.8 Beredskapsaspekter på digital distributionsteknik Regeringens bedömning: Beredskapsfrågor bör beaktas inom ramen för de utvärderingar som skall göras av digital ljudradio och digital television. Utredningen: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har ej kommenterat utredningens förslag i detta avseende. () konstaterar att en trolig följd av digitaliseringen är att mottagarna blir mindre energislukande. Detta kan bana väg för ett större antal batteridrivna TV-mottagare, vilket ger större möjlighet att nå befolkningen även vid elavbrott. Bakgrund: beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:Ku47, rskr. 1994/95:369) att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal områden. I propositionen angavs att sändningar skulle ske både i storstadsregionerna och i andra delar av landet. Såväl och som privata programföretag gavs möjlighet att delta i sändningarna. Digitala ljudradiosändningar pågår i . sänder digital radio i fyra områden: , , och Norr- botten. Sändningarna skall utvärderas när mottagare funnits tillgängliga och såväl radioföretag som allmänheten i tillräcklig utsträckning har givits möjligheter att bedöma för- och nackdelar med den nya tekniken. Regeringen bereder frågan om sändnings- tillstånd för privata programföretag i regionala frekvenser. Regeringen överlämnade proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar till . I propositionen före- slås att TV-sändningar med digital teknik skall införas i flera steg med möjlighet till staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Sändningarna skall starta på ett begränsat antal orter. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten, föreslå sändningsorter och utforma en modell för olika programföretags samverkan i tekniska frågor. En kommitté med parlamentariskt inslag skall följa sändningsverksamheten och medverka vid utvärderingen av verksamheten. fattade beslut med anledning av regeringens proposition (bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingen av ny distribu- tionsteknik och ny teknik på mottagarsidan kan leda till ändrade förutsättningar för beredskapen på radio- och TV-området. Det är därför viktigt att frågan följs kontinuerligt. Regeringen har, både när det gäller introduktionen av digital ljudradio och digital TV, meddelat att en utvärdering skall göras när sändningarna pågått (prop. 1996/97:67). Inom ramen för sådana utvärderingar kommer beredskapsfrågor att beaktas. 5.9 Finansiering Regeringens förslag: , och skall, liksom , finansiera sin beredskapsplanering inom ramen för företagens ordinarie medels- tilldelning via TV-avgiften. Kommersiella radio- och TV-företag skall själva bekosta eventuell beredskapsplanering och investeringar i samband med en sådan plane- ring. Någon ersättning från statens sida skall inte lämnas. Utredningen: Utredningen avstår från att lämna ett detaljerat förslag till finansiering, men föreslår att kostnaderna för beredskapsförberedelser bör vara ett statligt ansvar och inte bekostas med TV-avgiftsmedel eller på annat sätt. Dock skall svara för kostnaderna för skydd av befintliga sändaranläggningar. Utredningen konstaterar att det inte blir aktuellt med några större utgifter under innevarande försvarsbesluts- period, dvs. Vad som kommer att krävas fram till dess är utrednings- och planeringsresurser, i första hand en viss resursförstärk- ning vid SPF. Utredningen tar upp ett förslag från en särskild utredare som på uppdrag av försvarsministern lagt fram förslag till principer för beredskapsåtgärder inom det civila försvaret (den s.k. ). I betänkandet Finansieringen av det civila försvaret (SOU 1996:58) föreslås i fortsättningen att en fast del av mottagaravgifterna avsätts för beredskapsändamål och samlas i en särskild beredskapsfond. Medel från fonden förutsätts användas bl.a. för att finansiera public service-sektorns beredskapskostnader. Remissinstanserna: och , liksom avvisar, liksom tidigare, förslaget från om att en fond inrättas med TV-avgiftsmedel för beredskapsändamål, med hän- visning till att förslaget kan innebära möjligheter till statlig styrning som i sin tur kan skada programbolagens trovärdighet. anför vidare att om också radio- och TV-företag utanför public service-kretsen skall genomföra beredskapsplanläggning måste denna samordnas med Tera- coms planering beroende på att en stor andel av dessa företag anlitar för distribution av sina sändningar. Enligt bör en sådan finansiering bygga på samma förutsättningar som gäller för public service-företagen, nämligen att planeringskostnader ersätts av företagen via avgifterna för distributionen. skap (ÖCB) delar inte utredningens uppfattning om hur beredskapsåt- gärderna inom rundradioområdet skall finansieras. ÖCB konstaterar att om statsmakterna väljer, som föreslås i totalförsvarspropositionen, att helt eller delvis avgiftsfinansiera beredskapsåtgärderna inom elförsörj- ningen och telekommunikationerna bör detta även fortsättningsvis gälla för rundradioverksamheten som tillämpat denna finan- sieringsform. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för en beredskap på radio- och TV-området är att den fredstida strukturen bör bibehållas även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (se avsnitt 5.1). Vägledande för verksamheten inom det civila försvaret är den s.k. ansvarsprincipen som innebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred även har motsvarande ansvar i krig. Principen gäller all verksamhet inom det civila försvaret, dvs. inte enbart statliga myndigheters verk- samhet. Finansieringen av beredskapsåtgärder på radio- och TV-området bör bekostas av medieföretagen själva. För , och gäller att företagen ansvarar för beredskapsplanering utifrån sär- skilda villkor. Verksamheten finansieras av företagen själva inom ramen för företagens ordinarie medelstilldelning via TV-avgiften. Mot bakgrund av public service-företagens särskilda uppdrag och unika möjligheter att nå hela befolkningen med ett rikt och varierande utbud är det naturligt att en del av mottagaravgifterna, liksom , används för företagens beredskapsplanering. Företagen bör därför, liksom , kunna finansiera sin beredskapsverksamhet inom ramen för ordinarie medelstilldelning via TV-avgiften. Även andra företag på radio- och TV-området skall, i enlighet med vad som sagts tidigare (se avsnitt 5.1), kunna få stöd och rådgivning vid beredskapsplanläggning av Styrelsen för psykologiskt försvar. Detta stöd skall bygga på frivillig medverkan och någon särskild ersättning för beredskapsplanering eller kompensation för bortfall av reklamintäkter eller liknande skall inte lämnas. Principen skall vara att företag på radio och TV-området själva svarar för eventuella beredskapsförberedelser. bör, liksom , kunna finansiera beredskapsåtgärder för skydd och säkerhet via avgifter som tas ut av de företag som använder sig av tjänster för distribution och liknande. 6 Författningskommentar 6.1 Förslaget till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) 5 § Ändringen innebär att den som sänder markbunden ljudradio eller television med tillstånd enligt radio- och TV-lagen eller lokalradiolagen inte skall riskera att radiosändaren och sändarutrustningen tas i anspråk genom förfogande. En förutsättning är dock att sändarutrustningen stadigvarande är i bruk. Med stadigvarande i bruk avses att utrustningen används kontinuerligt utan annat än tillfälliga avbrott. Står utrustningen obrukad för att programföretaget saknar personal, elkraft e.d. skall staten inte kunna ta i anspråk utrustningen. Enligt 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen är innehavare av kabelnät skyldig att se till att de boende i anslutna fastigheter har möjlighet att ta emot vissa TV-program, program från SVT och TV4 (must carry-principen). Ett ianspråktagande av en anläggning för tråd- sändning skulle innebära att dessa sändningar inte skulle nå dem som är anslutna till nätet. Undantaget i andra stycket skall därför även gälla anläggning för trådsändning som vidaresänder de tillståndspliktiga sänd- ningarna. Bestämmelsen har motiverats i avsnitt 5.2. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lokalradiolagen (1993:120) 23 § Lokalradion fyller en viktig funktion när det gäller att få ut viktiga med- delanden till allmänheten, speciellt under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Tillståndshavarna för lokalradio skall därför ha skyldighet att kostnadsfritt sända varningsmeddelanden som är av vikt för allmänheten. Det krävs dock att det är meddelanden som skall skydda människor, egendom eller miljö, se närmare avsnitt 5.4. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:599) om radiokommunikation 20 § Ändringen har föranletts av önskemålet att mångfalden i ljudradio och TV skall behållas även om landet befinner sig i krig. Ändringen innebär att bestämmelsen i första stycket att vissa tillstånd att inneha och använda radiosändare automatiskt upphör att gälla om landet är i krig tas bort. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2. 6.4 Förslaget till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) 3 kap. 2 § Fram till utgången av ställdes beredskapskrav på , och i avtal mellan staten och programföretagen.