prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — Employment: Insatser för att öka möjligheterna till arbete för handikappade, utsatta grupper och ungdomar samt till att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Interreg II: Insatser för att öka det gränsregionala samarbetet. Konver: Insatser för att bidra till ekonomisk utveckling i regioner som är starkt beroende av försvarssektorn. Leader II: Insatser för att genom lokal mobilisering utveckla landsbygden. Pesca: Insatser för fiskenäringen för att underlätta de sociala och ekonomiska konsekvenserna som krisen inom fiskenäringen ger upphov till. Småföretags- Insatser för att utveckla småföretagandet. initiativet (SME) : Insatser för att lösa olika problem i storstadsområden. I likhet med målprogrammen 3 och 4 omfattar initiativen Adapt och Employment hela landet medan övriga initiativ är geografiskt avgränsade. Interreg II omfattar åtta regioner som gränsar till , och . Därutöver har svenska lokala och regionala aktörer möjlighet att i öppen konkurrens med övriga medlemsländer ansöka om att få delta i EG:s olika pilotprojekt. I samband med medlemskap i den Europeiska unionen påbörjades ett intensivt arbete med att utarbeta programförslag i enlighet med bestämmelserna för strukturfonderna. I medlemskapsförhandlingarna blev det klart att de mest glesbebyggda delarna av och skulle utgöra en ny typ av mål (mål 6), med i princip samma villkor som i EG:s mest prioriterade områden (mål 1). Arbetet med att utarbeta ett utvecklingsprogram för mål 6 i enlighet med kunde därför starta /95. De geografiskt avgränsade områdena mål 2 och mål 5b, bestämdes genom förhandlingar mellan och . De svenska förslagen till strukturfondsprogram, både vad avser målprogrammen och de flesta av initiativprogrammen, arbetades fram . Uppdrag lämnades vanligen till särskilda utredare eller till berörd länsstyrelse. Programmen utarbetades därigenom på regional nivå i bred samverkan med kommuner, landsting, näringslivsföreträdare och olika intresseorganisationer. Förslaget till utvecklingsprogram för målområde 6 överlämnades till kommissionen och för mål 2 och 5b . Flertalet av programmen för gemenskapsinitiativen överlämnades . Inom är huvudansvaret för de olika fonderna, liksom för målen och initiativen, uppdelat mellan olika generaldirektorat. DG V har ansvaret för socialfonden samt för målen 3 och 4 och initiativen Adapt och Employment, DG VI har ansvar för jordbruksfonden samt för målen 5a och 5b och initiativet Leader II samt DG XVI för den regionala fonden samt för målen 2 och 6, Interreg II, och . De olika fonderna samverkar i de geografiskt avgränsade programmen. Deras medverkan i de olika programmen redovisas i följande sammanställning. Mål Regionala Sociala Jordbruks- Fiske- fonden fonden fonden fonden 1 och 6 x x x x 2 x x 3 x 4 x 5a x x 5b x x x godkände mål 6-program och mål 2-programmen i slutet av samma månad. Mål 5b-programmen godkändes . Flertalet av programmen för gemenskapsinitiativen, bl.a Interreg II, Leader II, SME och Konver har godkänts av kommissionen . Beträffande initiativet väntas kommissionens beslut tidigast . Genom kommissionens godkännande av de svenska programmen kan genomförandet komma igång fullt ut. Programperioden omfattar i princip åren 1995-1999, men genom att programmen i praktiken kunnat starta först kommer genomförandet att koncentreras till . Eftersom mål 6-programmet lämnades in före finns möjlighet till medfinansiering från strukturfonderna från . För program som inlämnades efter gäller möjligheten till stöd ur strukturfonderna från ingivandedagen. Genom EU-medlemskapet är det betydande belopp som tillförs det regionala utvecklingsarbetet i . Av medlen från strukturfonderna går för svensk del till målprogrammen, till gemenskapsinitiativen. Därutöver finns vissa medel för s.k. förnyelseåtgärder (pilotprojekt). För hela programperioden fördelar sig resurstillskottet från EU på följande sätt (beräknat efter en genomsnittlig ecu-kurs på ): Målprogrammen: Gemenskapsinitiativen: För att skall kunna tillgodogöra sig EU-medlen krävs alltid en svensk offentlig medfinansiering som varierar mellan olika program (som regel ). De flesta program förutsätter dessutom en privat finansiering. Det innebär att de svenska strukturfondsprogrammen för perioden totalt sett är mycket omfattande, vilket framgår av följande sammanställning. Mål Totalt EU-medel Svensk Privat (m kr)1 (mkr)1 off. finansie-finansie- ring ring (mkr)1 (mkr)1 Mål 2 6 800 1 360 2 975 2 465 Mål 5b 6 180 1 198 2 610 2 372 Mål 6 5 398 2 142 2 006 1 250 Mål 3 6 554 2 950 3 604 0 Mål 4 5 210 1 470 1 470 2 270 Mål 5a 6 918 1 742 2 501 2 675 Summa 37 060 10 863 15 166 11 032 1 Siffrorna avser prisnivå med undantag för mål 5b där siffrorna avser prisnivån 1996. Den totala beräknade omfattningen av de olika gemenskapsinitiativen framgår av nedanstående sammanställning . Program Totalt EU-medel Nationell Privat (mkr)1 (mkr)1 off finansie- finansie- ring ring (mkr)1 (mkr)1 Interreg II 807,2 335,5 335,5 136,2 (8 program) Interreg IIC 120,42 60,2 60,2 Leader II 729,9 136,9 273,9 319,1 (2 program) Employment3 386,4 199,5 149,5 37,4 Adapt3 211,5 109,0 37,6 64,9 SME 404,6 142,8 142,8 119,0 Konver 94,7 27,7 27,7 39,3 88,9 41,4 41,4 6,1 Pesca 89,6 33,7 22,7 33,2 Summa 2 933,2 1 086,7 1 091,3 755,2 1 Siffrorna avser prisnivå med undantag för Leader II där siffrorna avser prisnivån1996. 2 Programmet för Interreg II C är ännu inte utarbetat. Det totala beloppet kan bli högre. 3 Tillägg till programdokumenten för Employment och Adapt skall förhandlas med kommissionen . Vissa förändringar avseende den svenska medfinansi eringen kan ske. har bedömt att ambitionsnivån i de svenska strukturfondsprogrammen är mycket hög. Tyngdpunkten i programmen ligger på företagsutveckling och kompetensutveckling för anställda i företag, framför allt inom informationsteknologi och kvalitetsfrågor. Insatserna är inriktade på att stärka förutsättningarna för ekonomisk tillväxt i de berörda målregionerna. Utöver infrastrukturella satsningar i form av teknikcentra, nätverksbyggande och resurscentra inom kvalitets- och miljöområdet beräknas över 40 000 arbetstillfällen nyskapas eller bibehållas i strukturfondsregionerna. De svenska programmen har också höga ambitioner att skapa ökad sysselsättning åt kvinnor. Kommissionen har i en rapport noterat det stora inslaget av insatser för småföretag, olika tillämpningar av informationsteknologi, kompetenshöjande insatser, jämställdhetsinsatser och olika typer av miljöinriktade åtgärder. Den genomsnittliga profilen på de olika geografiskt inriktade programmen (uttryckt i procent) framgår av följande sammanställning. Insatsområde Mål 2 Mål 5b Mål 6 (5 program) (5 program) Företagsutveckling 48,0 38,0 33,0 Kompetensutveckling 20,0 18,0 11,0 FoU 7,0 0,7 7,0 IT och kommunikationer 2,0 18,0 5,0 Turism/kultur 5,0 10,0 10,0 Lokal utveckling 7,0 8,6 13,0 Miljö och naturresurser - 6,7 18,0 Övrigt 11,0 - 3,0 har valt ett decentraliserat beslutsfattande när det gäller genomförandet av strukturfondsprogrammen. För de geografiskt inriktade programmen (målen 2, 5b och 6 samt bl.a. Interreg II) finns för varje program en eller flera beslutsgrupper som har till uppgift att välja ut de projekt som skall få medel från och besluta om beloppens storlek. Beslutsgrupperna är statliga myndigheter och består av representanter för staten, kommunerna och landstingen men har en och landstingskommunal majoritet. Beslutsgrupperna kan inrätta arbets-/beredningsgrupper för att få en allsidig prövning av olika projekt. I flertalet fall har berörda länsstyrelser fått regeringens uppdrag att svara för sekretariatsuppgifter åt beslutsgrupperna. I mål 2 är en beslutsgrupp knuten till vart och ett av de fem programområdena. Även för mål 5b finns det för de fem programmen, med undantag av den Norra regionen, också en beslutsgrupp för varje program. Den Norra regionen har, med hänsyn till de stora avstånden mellan den norra och den södra delen av regionen, två beslutsgrupper. Då flera län är berörda av samma program fungerar respektive länsstyrelse som sekretariat med en länsstyrelse som huvudsekretariat åt beslutsgruppen. För mål 6-programmet, som har en bredare inriktning än övriga program, ser beslutsstrukturen ut enligt följande: En länsvis beslutsgrupp i varje berört län (sju län). En regional beslutsgrupp som tar beslut om projekt rörande turism, FoU och IT-tillämpningar för hela målområdet. fungerar som en beslutsgrupp och tar beslut om insatsområdet Samisk utveckling. Dessutom beslutar och i vissa frågor. För varje program finns dessutom en övervakningskommittté med representanter för berörda departement, och en rad olika intressenter som kommunerna, näringslivet m.fl. är det enda organ som kommissionen har representanter i. En övervakningskommittés uppgift är att följa upp genomförandet av programmet och därvid bl.a. se till att gällande regler följs, att åtgärderna stämmer överens med prioriteringarna i programmet och med den Europeiska gemenskapens politik. Kommittén har möjlighet att göra vissa omfördelningar av resurser inom programmet samt beslutar hur den årliga indexuppräkningen av resurser skall användas. Kommittén ansvarar också för att programmen utvärderas. för mål 6 beslutar också om fördelning av resurser mellan de olika beslutsgrupperna samt beslutar om projekt som är större än 5 miljoner ecu. är sekretariat åt övervakningskommittéerna för mål 2, mål 6 och flertalet av Interreg II-programmen. är sekretariat åt övervakningskommittéerna för mål 5b och Leader II. För utbetalning av medel från strukturfonderna finns s.k. fondansvariga myndigheter. De är för regionalfonden , för sociala fonden AMS, för jordbruksfonden och för fiskefonden . De fondansvariga myndigheterna har ansvar för att utbetalningar görs på ett riktigt sätt och får därför utfärda tillämpningsföreskrifter för beslutsgrupperna. För Interreg II-programmen har administrationen av utbetalningar lagts på regional nivå, vilket för del innebär att vissa länsstyrelser har ansvar för dessa uppgifter. Olika former av företagsstöd har alltid utgjort den största delen av den lilla regionalpolitiken. Merparten av företagsstöden är inriktade på att främja expansion och ökad sysselsättning i företag i regionalpolitiskt prioriterade regioner. De har en klart tillväxtinriktad utformning och bidrar därigenom även till landets ekonomiska utveckling. Ett par av stödformerna har karaktär av driftstöd. De lämnas främst i områden där befolkningen minskar kraftigt. De bidrar härigenom till att upprätthålla sysselsättningen i dessa områden och därmed till att samhällskapitalet utnyttjas på ett för hela landet ekonomiskt sätt. Redogörelser för utfallet av de olika stödformerna lämnas under avsnitt 3.3.2. Förutsättningarna för näringslivets verksamhet och därmed företagsstödens utformning ändras . Den ständiga tekniska utvecklingen leder t.ex. till att sysselsättningen minskar inom de varuproducerande näringsgrenarna medan olika tjänstenäringar expanderar. medlemskap i den Europeiska unionen medför att stöden måste anpassas till unionens statsstödsregler. Kravet på balans i statsbudgeten leder till krav på besparingar och att stöden görs än mer tillväxtinriktade, osv. Detta ger anledning till att föreslå förändringar av företagsstöden så att de blir mer selektivt och mindre generellt utformade. Merparten av de regionalpolitiska företagsstöden, liksom de svenska stödområdena, har anmälts till eller dess föregångare i detta avseende, EFTA:s övervakningsmyndighet , för godkännande med avseende på de ovan nämnda statsstödsreglerna. Att skapa förståelse för de delvis annorlunda svenska regionalpolitiska förutsättningarna har varit nödvändigt för att få godkännande av vissa svenska stödformer m.m. Vissa ändringar har ändå varit nödvändiga att genomföra. Slutligt godkännande har ännu inte erhållits för sysselsättningsbidrag, transportstöd och nedsatta socialavgifter. Vissa av de förslag till förändringar av företagsstöd som läggs fram i det följande kan också kräva att underrättas. Regeringens generella ståndpunkt är att begränsa olika former av statsstöd i alla länder. Stöd är dock motiverade i bl.a. för att svenska företag skall få samma förutsättningar som företag i andra länder. De kan också bidra till nya etableringar i . Den svenska regionalpolitiska stödverksamheten är liten i jämförelse med de flesta övriga medlemsländer i den Europeiska unionen, t.ex. beträffande den andel av befolkningen som finns i regionalpolitiska stödområden. Regeringen tillsatte en utredning, (N 1995:09), med uppgift att bl.a. lämna förslag till sådana förändringar av nuvarande stöd som behövs för att statens åtgärder skall bidra till ökad hållbar tillväxt i näringslivet. Översynen omfattade statliga företagsstöd m.m. inom närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken som riktar sig till främst små och medelstora företag. Utredningen avlämnade sitt betänkande (SOU 1996:69). Den har sänts på remiss till ca 180 instanser, bl.a. myndigheter, företags- och arbetstagarorganisationer, kommuner, länsstyrelser och landsting. En sammanfattning av utredningens betänkande bifogas som bilaga 1 och en förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande som bilaga 2 till detta utgiftsområdesavsnitt. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Närings- och (dnr N96/1012). Utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter utgör underlag till regeringens regional- och näringspolitiska ställningstaganden och de refereras under respektive sakområdesavsnitt. Som också redovisas i det följande kommer utredningens förslag att följas upp genom ytterligare utredningar kring vissa stödformer. Beträffande utredningens förslag om närings- respektive arbetsmark- nadspolitiska stödformer hänvisas till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv respektive utgiftsområde 24 Näringsliv. Som nämnts i avsnitt 3.2.5 tog sina första beslut om mål 6 och mål 2 och för mål 5b . Kommissionens beslut om Leader, Interreg och SME har fattats . De centrala verken och beslutsgruppernas sekretariat har haft en mycket hög arbetsbelastning med att bygga upp en ny verksamhet med nya regler, rutiner och tillämpningar, utbilda berörd personal samt informera om möjligheterna till stöd från strukturfonderna. Beslutsfattandet om strukturfondsmedlens användning för enskilda projekt har just kommit igång. Det är därför för tidigt att dra några slutsatser av besluten, än mindre om effekter av åtgärderna. har ett administrativt uppföljningssystem tagits i bruk. Som indikation på takten i genomförandet av strukturfondsprogrammen visar beräkningar från att /97 väntas beslut på (vid en kurs på 8.50 för ecun) ha tagits för åtgärder i mål 2-områden, vilket motsvarar av de totala medlen för mål 2-programmen. Motsvarande belopp för mål 6 är vilket motsvarar av medlen för den regionala och den sociala fonden i mål 6-programmet (beräkningarna omfattar endast dessa fonder). har gjort motsvarande uppskattningar för 5b-programmen och bedömer att av EU-medlen () kommer att ha beslutats . Eftersom utbetalningar görs först efter det att kostnaderna har nedlagts ligger utbetalningarna på en betydligt lägre nivå. Regeringen finner det angeläget att betona att beslutsgrupperna aktivt, och i samverkan med övriga intressenter, inte minst näringslivet, arbetar för att få fram konkreta genomarbetade projekt så att de höga ambitioner som programmen innebär och kommissionens förväntningar på de svenska planerna, infrias. Regeringen vill poängtera angelägenheten av att det finns väl fungerande återrapporterings- och uppföljningssystem. De regionalpolitiska företagsstöden stöd är lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån), utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd (avskrivningslån, kreditgaranti och bidrag för anställda i hemarbete), lån till privata regionala investmentbolag, sysselsättningsbidrag samt nedsatta socialavgifter och transportstöd. För att främja sysselsättningsskapande investeringar och inomregional balans har även anslagit medel till särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt som bl.a. används för tillfälligt småföretagsstöd. Som regionalpolitiskt företagsstöd kan även räknas Stiftelsen . Inom regionalpolitikens ram kan även lämnas stöd till kommersiell service (hemsändningsbidrag, avskrivningslån, investeringslån, kreditgaranti och servicebidrag). Gjorda utvärderingar visar att stöden i huvudsak fungerar väl i enlighet med de riktlinjer som gäller för dem. Regeringen delar dock uppfattning att förbättringar kan ske vad t.ex. gäller målstyrning, uppföljning och utvärdering av olika stödformer. Som framgår av den följande redovisningen av utfallen för olika stödformer har de regionalpolitiska företagsstöden varit av betydelse för näringslivet och bl.a. medverkat till att skapa nya arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Detta gäller främst de tillväxtinriktade stöden, inkl. det tillfälliga småföretagsstödet. Driftstöden har störst betydelse i de regionalpolitiskt mest utsatta regionerna. Under /95 beviljades 665 företag stöd. Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till , varav i lokaliseringsbidrag, i utvecklingsbidrag, respektive i lokaliseringslån. Den totala investeringskostnaden för stödprojekten var 3 . Andelen lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag i ett stödprojekt uppgick således till i genomsnitt . Investeringarna beräknas sammanlagt åstadkomma 3 900 nya arbetstillfällen varav väntas ge kvinnor sysselsättning. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas till . Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet under budgetåren 1990/91-1994/95 redovisas. 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 654 589 538 769 665 Beviljat stöd (mkr) Lokaliseringsbidrag 498,8 252,5 259,5 439,8 500,0 Lokaliseringslån 94,4 _ 43,1 124,7 103,3 Utvecklingsbidrag 275,5 392,6 170,7 227,7 202,3 Summa 868,7 645,1 473,3 792,2 805,6 Beräknad sysselsättningsökning, antal4 2393 386 2 473 3 865 3 883 Varav kvinnor 1 284 1 280 743 1 242 1 349 " " andel()() () () () Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) 169 178 174 170 181 Under /95 ingick områden i 14 län helt eller delvis i stödområdet. är indelat i stödområde 1 och 2, tillfälliga stödområden. Dessutom kan regeringen, om särskilda skäl föreligger, bevilja stöd utanför dessa områden. Huvuddelen av stödområdena ligger i landets norra delar. Av följande sammanställning framgår fördelningen av antalet arbetsställen, investeringskostnader och beviljat stöd, beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle i olika stödområden under /95. BeviljatBeviljatBeräknadVarav Subv per företag kostnaderlokbidr1lok.lån syssels.kvinnor arb.tillf.mkrmkr mkr ökn. 1 119 459,7 174,8 28,3 575 280 304 2 203 994,6 233,7 29,9 1 197 436 195 Tillfälligt 340 1 569,0 287,8 45,1 2 006 569 143 Utanför 3 6,6 6,0 0 105 64 57 Summa 665 3 029,9 702,3 103,3 3 883 1 349 1812 1 Inkl. utvecklingsbidrag 2 Genomsnitt Företag i de fyra nordligaste länen, , , och , erhöll av lokaliserings- och utvecklingsbidragen och av lokaliseringslånen. Tillsammans med de övriga tre skogslänen (, och ) har företag i dessa sju län tillsammans erhållit av bidragen och av lånen. infördes ett landsbygdsstöd som bl.a. ersatte det tidigare glesbygdsstödet samt mindre lokaliserings- och utvecklingsbidrag. infördes utöver glesbygdsområden även landsbygdsområden som stödberättigade områden med lägre maximal stödnivå än i glesbygdsområdena. I de regionalpolitiska stödområdena innebar det nya landsbygdsstödet att fler verksamheter i centralorterna blev stödberättigade, t.ex. lokal service. Av följande tabell framgår beviljat landsbygdsstöd m.m. under /95, fördelat på län (). Tabell 2: Beviljat landsbygdsstöd under /95 fördelat på län (). Län Totalt Beviljat Beräkn. beslutade stöd syssels.ökn. 43 7,2 1 69 6,2 40 24 1,0 1 132 9,8 82 195 9,7 195 131 9,0 136 171 17,2 240 90 6,2 100 37 4,6 1 50 4,1 59 41 1,3 30 41 3,1 32 och 59 7,7 75 104 7,9 105 93 3,3 90 Värmlad 168 30,0 1 79 13,2 115 165 9,4 217 221 24,6 1 397 59,3 560 378 53,9 227 338 73,5 327 650 98,4 550 516 50,7 137 Summa 4 192 511,3 3 417 1 Uppgift ej lämnad. /95 beviljades således landsbygdsstöd med totalt . Sysselsättningsökningen beräknas uppgå till 3 417 nya arbetstillfällen. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle under budgetåret uppgick till ca . Tillgänglig statistik som finns tidigare om landsbygdsstödet är bristfällig, vilket försvårar en jämförelse . bedriver ett arbete för att utforma en uppföljningsmodell för landsbygdsstödet. Stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service i glesbygden lämnas för att upprätthålla, en med hänsyn till geografiska och befolkningsmässiga förhållanden, tillfredsställande försörjning med dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Om det är av särskild betydelse för konsumenterna kan stöd även beviljas till fackhandelsservice och varubussar. Ärenden om stöd till kommersiell service avgörs av . Länsstyrelserna beslutar i vilka områden stöd kan lämnas. utövar tillsynen över att länsstyrelsernas bedömning av i vilka områden stöd kan lämnas blir enhetlig. Föreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om stöd till kommersiell service meddelas av . Av följande sammanställning framgår beviljat stöd under budgetåren 1990/91-1994/95 (). Budgetår 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 Avskrivningslån 32,3 30,8 22,8 29,3 54,8 Servicebidrag 7,0 7,5 12,8 10,8 19,3 Hemsändnings- 5,7 5,7 5,9 5,7 6,0 bidrag Summa 45,0 43,9 41,4 45,8 80,1 Den kraftiga ökningen av avskrivningslånen under /95 beror i huvudsak på att många butiker genomfört investeringar i kyl- och frysanläggningar för att ersätta miljöfarlig utrustning samt investeringar i utrustning för bensingasåtervinning på bensinpumpar. För dessa ändamål har länsstyrelserna beviljat 17,9 respektive . För övriga investeringar uppgår stödet till vilket ungefär motsvarar senare års nivå för denna stödform. Sysselsättningsbidraget är avsett att täcka en del av de initialkostnader som uppkommer när företag etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag lämnas med per nytt arbetstillfälle i stödområde 1 och med i stödområde 2 och utbetalas i efterskott per kalenderår med belopp som redovisas i tabellen nedan. Stödområde 1 Stödområde 2 Förstaårsstöd Fortsatt stöd för andra året tredje året fjärde året femte året För att få den sammanlagda stödsumman måste företagen behålla den ökade sysselsättningsnivån . Av följande sammanställning framgår beviljat sysselsättningsbidrag fördelat på arbetsställen, årsarbetskrafter, beviljat belopp och bidrag per årsarbetskraft. 1992 1993 1994 1995 Antal arbetsställen 1 402 1 318 1 225 1 319 1 166 Antal årsarbetskrafter 7 673 6 111 5 099 6 235 5 454 Beviljat belopp (mkr) 234 188 156 204 184 Bidrag per årsarbetskraft 30,5 30,8 30,6 32,7 33,7 (tkr) Den länsvisa fördelningen av beviljat belopp framgår av följande sammanställning (). 45,0 42,8 33,0 18,4 12,4 9,1 7,8 6,3 4,7 4,6 Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall beviljas gäller bl.a. att av de nya arbetstillfällena fördelas till vartdera könet. För beslutade sysselsättningsbidrag har av de nya arbetstillfällena fördelats till kvinnor. Den länsvisa fördelningen av arbetstillfällena mellan män och kvinnor framgår av följande tabell: Län Kvinnors andel av nyskapade arbetstillfällen Systemet med nedsatta socialavgifter är inte utformat så att korrekta uppgifter om utfallet kan tas fram. Detta har bl.a. orsakat problem med att avskilja belastningen på anslaget gentemot andra system med nedsatta socialavgifter, t.ex. generellt anställningsstöd (GAS) och riktat anställningsstöd (RAS) inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har givit () i uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att man med hjälp av uppgifter från skattemyndigheterna regelbundet skall kunna följa upp nedsättningen av socialavgifter med avseende på ekonomisk, geografisk och branschvis fördelning. Vid en redovisning av uppdraget angav RSV bl.a. att en sådan uppföljning torde kunna genomföras till en relativt låg kostnad .