prop · GK03163 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen har tidigare (avsnitt 5.1) redogjort för hur begreppet kooperativ verksamhet enligt vår mening bör avgränsas i den föreningsrättsliga lagstiftningen. Regeringen anser att den föreslagna avgränsningen i den föreningsrättsliga lagstiftningen överensstämmer i huvudsak med de krav som ställs på en verksamhet för att den skall anses vara kooperativ vid tillämpningen 2 § 8 mom. Rent redaktionellt bör begreppet "vinsten av sin kooperativa verksamhet" omformuleras till "vinsten av den kooperativa verksamheten". Såsom utredningen framhåller bör begrepp som har betydelse för såväl den föreningsrättsliga som den skatterättliga lagstiftningen så långt som möjligt ges samma innebörd. Regeringen föreslår som framgår av det föregående att den nuvarande begränsningen i föreningslagen av möjligheten att lämna insatsutdelning slopas. Någon särskild begränsning föreslås inte införas i skattelagstiftningen. Förslaget innebär att föreningen i större omfattning kan undgå beskattning på vinster som delas ut i förhållande till inbetalda insatser. Inkomsten blir ändå föremål för tillräcklig beskattning eftersom den beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet hos medlemmen. Medlemmarna i en producentkooperativ förening beskattas enligt punkt 2 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370, KL) för kooperativ utdelning, insatsutdelning och utdelning på förlagsinsatser i inkomstslaget näringsverksamhet. När det gäller konsumentkooperativa föreningar måste andra överväganden göras. Konsumentkooperationens avdragsrätt för utdelning måste bedömas mot bakgrund av den gällande skattefriheten för mottagaren. Kooperativ utdelning är enligt 3 § 7 mom. SIL skattefri för mottagaren om den utgår i förhållande till inköp eller försäljningar eller efter därmed jämförlig grund och om den endast innebär en minskning i levnadskostnaderna. Vinsten är till den del som den utgör inbesparing av levnadskostnaderna helt skattefri. Utredningen föreslår att all överskottsutdelning skall vara avdragsgill. Utredningen menar att det är en grannlaga uppgift att avgöra vad som är kooperativ verksamhet eller inte. Regeringen har tidigare förklarat att den inte delar utredningens farhågor när det gäller svårigheterna för föreningarna att särredovisa resultaten av olika verksamheter. Någon skillnad mellan producent- och konsumentkooperativa föreningar föreligger inte i det avseendet enligt vår bedömning. Utredningen framhåller dock att det av statsfinansiella skäl är viktigt att den del av överskottet som hänförs till inbesparade levnadskostnader inte utvidgas. I syfte att säkerställa att så inte sker föreslår utredningen att en begränsningsregel införs. Utredningens uppfattning är att den enklaste och rakaste begränsningsregeln är att bestämma hur stor del av överskottet som tillåts vara hänförligt till inbesparade levnadskostnader. Någon allmängiltig handelsmarginal eller annat lätt konstaterbart faktum att ta fasta på vid utformningen av en sådan regel finns inte. Utredningen har utgått från de procentsatser som varit tillämpliga i () . Enligt KF är redovisade procentsatser representativa för en lång följd av år tillbaka när återbäringen har fastställts. Utredningen har mot bakgrund av dessa uppgifter föreslagit att till inbesparade levnadskostnader bör få hänföras högst ett belopp motsvarande statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret minskad multiplicerad med medlemmens omsättning med föreningen. Såsom utredningen framhållit är det bl.a. av statsfinansiella skäl viktigt att det skattfria området för kooperativa föreningar inte utvidgas genom att reglerna om skattefrihet missbrukas. Regeringen delar därför utredningens bedömning att en begränsningsregel måste införas. Regeringen anser emellertid att en begränsningsregel på medlemsnivå skulle bli ett alltför komplicerat inslag i beskattningen för medlemmarna. En begränsningsregel på medlemsnivå skulle vidare medföra betydande merarbete och administrativa kostnader för skatteförvaltningen. Regeringen föreslår därför att begränsningen införs på föreningsnivå. Avdragsrätten för kooperativ utdelning begränsas till ett belopp motsvarande statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret minskad multiplicerad med medlemmarnas omsättning med föreningen. Föreningens omsättning med icke medlemmar får inte räknas in i underlaget för avdragsrätt. Den kooperativa utdelningen är skattefri för mottagaren om den utgör en inbesparing av levnadskostnaderna för denne. Kooperativ utdelning som överstiger nämnda belopp är skattefri hos mottagaren men beskattas hos föreningen. I dessa fall blir utdelningen endast föremål för enkelbeskattning. Regeringens förslag föranleder ändring av 2 § 8 mom. första stycket SIL. Utredningen har slutligen föreslagit att bestämmelsen i 2 § 8 mom. åttonde stycket SIL om centralorganisationer upphävs. Utredningen har som skäl för sitt förslag anfört att centralorganisationer alltid är juridiska personer och skattskyldiga för utdelningen som är avdragsgill i centralorganisationerna. Invändningar kan framföras mot förslaget. Regeringen anser därför att det inte finns skäl att nu upphäva regeln om centralorganisationer 9 Ikraftträdande Den nya lagstiftningen föreslås träda ikraft . 10 Ekonomiska konsekvenser Förslaget att slopa begränsningen av beloppet för insatsutdelning innebär att avdrag för sådan utdelning kan göras med ett högre belopp vid taxeringen av en ekonomisk förening. Förslaget bedöms inte medföra några nämnvärda ekonomiska konsekvenser. Inte heller i övrigt bedöms förslagen leda till ökade kostnader eller minskade inkomster för staten. 11 Författningskommentar 11.1 Lagen om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 1 kap. 1 § En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar 1. som konsumenter eller andra förbrukare, 2. som leverantörer, 3. med egen arbetsinsats, 4. genom att begagna föreningens tjänster, eller 5. på annat liknande sätt. En ekonomisk förenings verksamhet får bedrivas i ett av föreningen helägt dotterföretag. För en ekonomisk förening är utmärkande att den uppfyller särskilda villkor i fråga om rätten till medlemskap, rösträtt och överskottsutdelning. Om detta föreskrivs i 3, 7 och 10 kap. I paragrafens nya andra stycke slås fast att en ekonomisk förenings verksamhet i sin helhet kan bedrivas i ett av föreningen helägt dotterföretag. Villkoret är att föreningen innehar samtliga andelar i dotterföretaget. Det finns inte något hinder mot att bedriva verksamheten i sin helhet genom flera helägda dotterföretag. Huruvida föreningens verksamhet i huvudsak är kooperativ, vilket är ett villkor för registrering, avgörs med utgångspunkt i föreningens och dotterföretagets samlade verksamhet. Om föreningen själv inte bedriver någon verksamhet måste således dotterföretagets verksamhet i huvudsak vara kooperativ. Ändringen medför att i den ekonomiska föreningens stadgar bör anges att föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att det i föreningen eller i ett helägt dotterföretag bedrivs ifrågavarande kooperativa verksamhet. Förslaget har närmare kommenterats i avsnitt 5.1. 2 § Föreningens stadgar skall ange 1. föreningens firma, 2. den ort i där föreningens styrelse skall ha sitt säte, 3. ändamålet med föreningens verksamhet och verksamhetens art, 4. den insats med vilken varje medlem skall delta i föreningen, hur insatserna skall fullgöras samt i vad mån en medlem får delta i föreningen med insats utöver vad han är skyldig att delta med, 5. för det fall att regelbundna eller på särskilt beslut om uttaxering beroende avgifter till föreningen skall förekomma, avgifternas belopp eller de högsta belopp till vilka de får bestämmas, 6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, tiden för deras uppdrag samt, om någon av dem skall utses på annat sätt än som anges i denna lag, hur det i så fall skall ske, 7. för det fall att fullmäktige enligt 7 kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses och tiden för deras uppdrag, 8. inom vilken tid och hur föreningsstämma skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall bringas till medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom, 9. vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 10. vilken tid föreningens räkenskapsår skall omfatta, 11. grunderna för fördelning av föreningens vinst samt hur man skall förfara med föreningens behållna tillgångar när föreningen upplöses, samt 12. för det fall att förlagsinsatser som avses i 5 kap. eller insatsemission som avses i 10 kap. 2 a § skall förekomma, vad som skall gälla för dessa. Bestämmelserna i första stycket 6 gäller inte arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Som framgår av den nya 10 kap. 2 a § införs möjlighet för en ekonomisk förening att genom s.k. insatsemission överföra utdelningsbara vinstmedel till medlemsinsatser. Ändringen i 2 kap. 2 § innebär att det i stadgarna skall anges att insatsemission kan förekomma och vad som i så fall skall gälla i fråga om fördelningsgrunder m.m. för insatser som tillgodoförts medlemmarna genom insatsemission. Detta får till följd att det krävs en stadgeändring i de fall en registrerad ekonomisk förening vill ha möjlighet att besluta om insatsemission. Vid sådant beslut krävs kvalificerad majoritet. 6 § Styrelsen skall föra en medlemsförteckning. Denna skall innehålla uppgift om 1. varje medlems namn och postadress samt det antal medlemsinsatser med vilket han deltar i föreningen, 2. det sammanlagda beloppet inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen, samt 3. summorna av medlemsinsatsbelopp som efter utgången av det räkenskapsår balansräkningen avser har återbetalats eller högst skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§ och om tiden för återbetalningarna. Medlemsförteckningen kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. Den kan också föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt. Medlemsförteckningen skall hållas tillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den. Varje medlem har rätt att på begäran få skriftlig uppgift av föreningen om sitt medlemskap och om de insatser som han har betalt in eller tillgodoförts genom insatsemission. Ändringarna i paragrafens första och fjärde stycke är en följd av att insatsemission införs enligt 10 kap. 2 a §. 1 § När en medlem har avgått har han rätt att efter avgången få ut sina inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda medlemsinsatser. Beloppet får dock inte överstiga vad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar av föreningens egna kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses från reservfonden, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Ett insatsbelopp i en kreditmarknadsförening får betalas ut endast när det kan ske med hänsyn till bestämmelserna om kapitaltäckning i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersföretag. Den avgångne har vidare rätt att i samma ordning som övriga medlemmar få ut vad som belöper på honom av beslutad vinstutdelning. i likvidation från avgången eller meddelas beslut om att försätta föreningen i konkurs, skall den avgångnes rätt att få ut medlemsinsatser bedömas enligt grunderna för reglerna om skifte av föreningens tillgångar. En medlems rätt enligt första-tredje styckena kan begränsas i stadgarna. Detta gäller dock inte i sådana fall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket eller 12 kap. 4 § andra stycket. De nya reglerna om insatsemission påverkar också bestämmelserna om återbetalning av medlemsinsatser. Avsikten är att det insatsemitterade kapitalet skall vara bundet på samma sätt som grundinsatsen. Ändringen i paragrafens första stycke första meningen jämfört med 3 § innebär alltså att obligatoriska insatser och genom insatsemission tillgodoförda insatser, till skillnad från frivilliga insatser, kan betalas ut först i samband med en medlems avgång ur föreningen. Däremot skall det alltjämt vara möjligt att genom s.k. partiellt utträde säga upp frivilliga insatser. Tilläget i första stycket fjärde meningen innebär att en återbetalning av en medlemsinsats, eller del därav, i en kreditmarknadsförening alltid görs beroende av om utbetalningen kan ske med hänsyn till reglerna om kapitaltäckning som gäller för sådana föreningar. En förening som på grund av kapitaltäckningsreglerna inte kan betala ut det annars återbetalningspliktiga beloppet är dock skyldig att verkställa utbetalningen så fort kapitaltäckningssituationen tillåter. 3 § En medlem, som deltar i föreningen med högre insatsbelopp än han är skyldig att delta med, har rätt att efter uppsägning få ut överskjutande belopp med undantag av genom insatsemission tillgodoförda insatser utan att avgå ur föreningen. Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätt att få ut det uppsagda beloppet och hans skyldighet att betala tillbaka vad han har fått ut tillämpas 1 och 2 §§ samt 3 kap. 4 § första stycket. Sexmånadersfristen enligt 1 § skall därvid räknas från utgången av det räkenskapsår som sedan uppsägningen har gjorts slutar näst eller den , högst , som har bestämts i stadgarna. I paragrafen regleras medlemmens rätt att få ut frivilliga insatser efter uppsägning. Ändring innebär att insatser som tillgodoförts genom beslut om insatsemission undantas från denna rätt. Därutöver har bestämmelsen om begränsningen för kreditmarknadsföreningar att betala ut frivilliga insatser till följd av reglerna om kapitaltäckning (se prop. 1996/97:114) tagits bort eftersom återbetalningsbegränsningen gjorts generellt tillämplig på alla medlemsinsatser, se avsnitt 6.6. 1 § En ekonomisk förening kan i stadgarna föreskriva att, utöver vad som följer av 2 kap. 2 § första stycket 4, kapital får tillskjutas genom särskilda insatser (förlagsinsatser) och att sådana insatser får tillskjutas även av andra än medlemmar. Förlagsinsatser från andra än medlemmar får tillskjutas med högst ett så stort belopp att summan av sådana insatser efter tillskottet uppgår till högst summan av andra då inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda insatser än förlagsinsatser. Enligt nuvarande 5 kap. 1 § andra stycket får förlagsinsatser tillskjutas med högst ett så stort belopp att summan av gjorda förlagsinsatser efter tillskottet uppgår till högst det belopp som svarar mot summan av andra då inbetalda insatser än förlagsinsatser. Ändringen innebär att begränsningen för förlagsinsatser endast gäller för sådana insatser som tillskjuts av andra än medlemmar. Vid jämförelsen skall således bortses från förlagsinsatskapital som tillskjuts av medlemmar. 7 § I balansräkningen skall aktier i dotterbolag tas upp som en särskild post bland tillgångarna. En förenings eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda insatser, reservfond samt uppskrivningsfond. Medlemsinsatser och förlagsinsatser skall redovisas var för sig. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust samt nettovinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. Fordran på insats får inte tas upp som tillgång. Redovisningen av fullgjorda insatser får göras så att i balansräkningen anges samt hur mycket därav som inte har fullgjorts, varefter skillnaden de betalda insatserna utförs som en särskild post under eget kapital. Om det i en fordrings- eller skuldpost enligt balansräkningen ingår en fordran hos eller skuld till ett dotterbolag eller en moderförening, skall beloppet anges särskilt. Detta får ske inom linjen. Detsamma gäller ifråga om pant och med pant jämförliga säkerheter eller ansvarsförbindelser till förmån för ett dotterbolag eller en moderförening. Ändringen är en konsekvens av att det nya systemet med insatsemission införs. 2 § Vinstutdelning får inte överstiga vad som i den fastställda balansräkningen och, ifråga om moderförening, i den fastställda koncernbalansräkningen för det senaste räkenskapsåret redovisas som föreningens eller koncernens fria egna kapital med avdrag för 1. det belopp som enligt lag eller stadgarna skall avsättas till bundet eget kapital eller, i fråga om moderförening, det belopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom denna skall föras över till det bundna egna kapitalet, och 2. belopp som annars enligt stadgarna skall användas för något annat ändamål än utdelning till medlemmarna. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Härigenom kommer den tidigare begränsningen av storleken på insatsutdelningen att slopas. 2 a § Sådant belopp som enligt 2 § kan bli föremål för vinstutdelning får överföras till medlemsinsatserna genom insatsemission. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om insatsemission. Skälen för införandet av möjligheten till insatsemission har redovisats i avsnitt 6.2. Som framgår av bestämmelsen får insatsemission endast avse utdelningsbara medel, dvs. fria fonder, övriga balanserade vinstmedel samt den del av årsvinsten som inte sätts av till reservfond. En insatsemission får inte ske genom att reservfond eller uppskrivningsfond tas i anspråk. En förening som vill tillämpa de nya bestämmelserna om insatsemission skall i sina stadgar ange de närmare villkoren; se 2 kap. 2 § första stycket 12. Det gäller i första hand de fördelningsgrunder som skall gälla. Eftersom insatsemission är ett alternativ till att dela ut fria vinstmedel som överskottsutdelning bör fördelningsgrunden vara densamma som för sådan utdelning. En annan fråga som bör regleras i stadgarna är tidpunkten för återbetalning till avgången medlem. Belopp som genom insatsemission överförs till medlemsinsatser skall därefter redovisas och behandlas på samma sätt som andra medlemsinsatser. 4 § Gottgörelser och sådan vinstutdelning som beräknas i förhållande till den omfattning i vilken någon har deltagit i föreningens verksamhet eller i övrigt tagit denna i anspråk får lämnas även till andra än medlemmar. Vinstutdelning som beräknas på annat sätt än i förhållande till den omfattning i vilken någon deltagit i föreningens verksamhet eller i övrigt tagit denna i anspråk får även lämnas till innehavare av förlagsandelar och till avgången medlem i förhållande till innestående insatser. Ändringen i paragrafens andra stycke innebär att insatsutdelning även får lämnas till avgången medlem. Ändringen har närmare motiverats i avsnitt 6.5. Paragrafen innehöll tidigare en hänvisning till 2 § andra stycket. Etersom detta stycke har upphävts så har redaktionella och språkliga ändringar gjorts. 4 § Ett beslut om godkännande av fusionsavtal är giltigt endast om det har biträtts av nio tiondelar av de röstberättigade eller har fattats på två på varandra följande föreningsstämmor och på den senare stämman har biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. I stadgarna får föreskrivas villkor som går längre. En medlem i en överlåtande förening som inte har samtyckt till fusionen, får säga upp sig till utträde ur föreningen inom den tid och på de villkor som anges i 7 kap. 15 § tredje stycket. Ändringen i paragrafens första stycke innebär att beslutsreglerna för godkännande av fusionsavtal ändras på så sätt att beslut skall kunna fattas vid en enda föreningsstämma om nio tiondelar av de röstberättigade biträder förslaget istället för som enligt paragrafens nuvarande lydelse, samtliga röstberättigade. Skälet för ändringen har närmare redovisats i avsnitt 5.2. 11.2 Lagen om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker 2 kap. 4 § Stadgarna skall ange 1. medlemsbankens firma, 2. den ort i där styrelsen skall ha sitt säte, 3. de rörelsegrenar som banken avser att driva, 4. villkoren för medlemskap i banken, 5. den insats med vilken varje medlem skall delta i banken och i vilken utsträckning medlemmarna får delta i banken med insats utöver vad de är skyldiga att delta med, 6. antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, som skall utses av stämman, samt tiden för deras uppdrag, 7. för det fall att fullmäktige enligt 7 kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses och tiden för deras uppdrag, 8. inom vilken tid och hur föreningsstämman skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall komma till medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom, 9. vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 10. vad som skall ske med bankens behållna tillgångar när den upplöses, samt 11. för det fall att förlagsinsatser som avses i 5 kap. eller insatsemission som avses i 8 kap. 2 a § skall förekomma, vad som skall gälla för dessa. Ändringen innebär att det i medlemsbankens stadgar skall anges om insatsemissioner kan förekomma och vad som i så fall skall gälla dessa. Jfr kommentar till 2 kap. 2 § föreningslagen. 6 § Styrelsen skall föra en medlemsförteckning. Förteckningen skall innehålla uppgift om 1. varje medlems namn och postadress, 2. det sammanlagda beloppet inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda medlemsinsatser enligt den senast fastställda balansräkningen, samt 3. summorna av medlemsinsatsbelopp som efter utgången av det räkenskapsår balansräkningen avser har återbetalats eller högst skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§ och om tiden för återbetalningarna. Medlemsförteckningen kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. Den kan också föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt. Medlemsförteckningen skall hållas tillgänglig hos medlemsbanken för var och en som vill ta del av den. Varje medlem har rätt att på begäran få skriftlig uppgift av banken om sitt medlemskap och om de medlemsinsatser som han har betalt in eller tillgodoförts genom insatsemission. Ändringarna i paragrafens första och fjärde stycke är en följd av att insatsemission införs enligt 8 kap. 2 a §. 1 § En medlem som har avgått ur en medlemsbank har rätt att efter avgången få ut sina inbetalda eller genom insatsemission tillgodoförda medlemsinsatser. Beloppet får dock inte överstiga hans andel i förhållande till övriga medlemmar av bankens egna kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Vid beräkningen av bankens egna kapital skall man bortse från reservfonden, fonden för orealiserade vinster, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Ett insatsbelopp får betalas ut endast när det kan ske med hänsyn till bestämmelserna om kapitaltäckning i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersföretag. Den avgångne har vidare rätt att på samma sätt som övriga medlemmar få ut sin andel av beslutad vinstutdelning. Träder medlemsbanken i likvidation från avgången eller meddelas beslut om att försätta banken i konkurs, skall den avgångnes rätt att få ut medlemsinsatser bedömas enligt grunderna för reglerna om skifte av bankens tillgångar. En medlems rätt enligt första-tredje styckena kan begränsas i stadgarna. Detta gäller dock inte i sådana fall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket eller 10 kap. 3 § andra stycket. Ändringarna i paragrafens första stycke är föranledda av dels att insats- emission införs, dels att utbetalningar av medlemskapitalet görs beroende av reglerna om kapitaltäckning. Jfr kommentar till 4 kap. 1 § förenings- lagen. 3 § En medlem som deltar i medlemsbanken med högre insatsbelopp än han är skyldig att delta med, har rätt att efter uppsägning få ut överskjutande belopp med undantag av genom insatsemission tillgodoförda insatser utan att avgå ur banken.