prop · GK0330 · 1997-01-01 00:00:00 — Det innebär att en lägenhet omfattas av förhandlingsordningen även som den inte är uthyrd. En lägenhet undantas från förhandlingsordningen om hyresvärden och hyresgästen skriftligen kommer överens om att hyresavtalet inte skall innehålla en förhand- lingsklausul (se andra stycket). En sådan överens-kommelse skall undertecknas av både hyresvärden och hyresgästen. Det kan vidare vara lämpligt att överenskommelsen dateras. Lägenheten undantas också från förhandlingsordningen om hyresnämnden beslutar att det aktuella hyresavtalet inte skall innehålla en förhandlingsklausul (se tredje stycket). I båda fallen gäller att lägenheten åter kommer att om-fattas av den gällande förhandlingsordningen så snart det aktuella hyres-förhållandet har upphört. En överenskommelse om att ett hyresavtal inte skall innehålla en för- handlingsklausul kan träffas först sedan hyresförhållandet har varat i följd. Skälen för denna ordning har redovisats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 5.2.2). När en sådan överenskommelse har träffats, upphör lägenheten att omfattas av förhandlingsordningen. När ett nytt hyresavtal träffas omfattas lägenheten således alltid under hyresförhållandets av den förhandlingsordning som gäller för huset. Hyresvärden är bunden av en förhandlingsöverenskommelse om hyra som omfattar lägenheten och kan inte, utan att iaktta den primära förhand- lingsskyldigheten enligt 5 § första stycket hyresförhand-lingslagen, avtala med hyresgästen om en högre hyra än den som har bestämts i överenskommelsen. Hyresvärden är också bunden av den hyra som senast bestämts för lägenheten genom avtal mellan hyresvärden och en enskild hyresgäst i det fallet att lägenheten under den tidigare hyresgästens hyrestid har stått utanför det kollektiva förhandlingssystemet. Den primära förhandlingsskyldigheten gäller således oberoende av om den senaste hyran har bestämts genom en förhandlingsöverenskom- melse eller genom ett avtal direkt mellan hyresvärden och hyresgästen (se avsnitt 5.2.3). Efter tre månaders hyrestid kan den hyresgäst som vill stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet begära detta hos hyresvärden. Om hyres-värden godtar hyresgästens begäran och parterna kommer överens skrift-ligen, upphör lägenheten att omfattas av förhandlingsordningen. Om det finns en för- handlingsklausul i hyresavtalet, förlorar den sin verkan genom överenskommelsen. Överenskommelsen måste träffas på det sätt som anges i paragrafen. I annat fall är den ogiltig. Det innebär att den är ogiltig om den har träffats före tremånadersfristens utgång eller om den inte har utformats i enlighet med de formföreskrifter som anges i paragrafen. Om en förtida överens-kommelse bekräftas efter det att tidsfristen har gått ut, upphör lägenheten att omfattas av det kollektiva förhandlingssystemet för bekräf-telsen. En sådan bekräftelse skall, för att få avsedd verkan, upprättas skriftligen samt vara undertecknad av parterna. Om hyresvärden motsätter sig hyresgästens begäran, kan hyresgästen hänskjuta frågan till hyresnämnden enligt 2 §. Eftersom hyresnämnden vid prövningen enligt denna bestämmelse som huvudregel skall avgöra frågan i enlighet med hyresgästens uppfattning, har hyresvärden i allmänhet inte anledning att motsätta sig hyresgästens begäran. beslut om att slopa en förhandlingsklausul får inte gälla från en tidigare tidpunkt än en överenskommelse i frågan mellan parterna. Det innebär att beslutet om att slopa en förhandlingsklausul kan träda i kraft först sedan hyres-förhållandet har varat i följd (jfr 55 c § fjärde stycket första meningen hyreslagen). Såsom framgår av paragrafen omfattar en förhandlingsordning även lägenheter utan förhandlingsklausul i hyresavtalen, utom i de fall då hyresavtalet saknar förhandlingsklausul enligt hyresnämndens beslut eller enligt överenskommelse mellan hyresvärden och hyresgästen. Av 2 § första stycket hyresförhandlingslagen följer emellertid att en hyresgäst som inte har en förhandlingsklausul i sitt hyresavtal inte är bunden av de förhandlingsöverenskommelser som hyresvärden träffar med hyresgäst-organisationen avseende hans lägenhet. Om hyresvärden vill tillämpa vad som har blivit bestämt i en förhandlingsöverenskommelse mot en sådan hyresgäst, måste han därför begära villkorsändring enligt hyreslagens be- stämmelser. Hyresvärden kommer enklast till rätta med detta problem genom att han ser till att hyresavtalet tecknas med förhandlingsklausul även i ett sådant fall då hyresgästen redan från början deklarerar att han vill förhandla själv. Hyresgästen kommer då att bindas av de förhand-lingsöverenskommelser som avser hans lägenhet som lägen-heten omfattas av förhandlingsordningen. 3 a § Om det finns särskilda skäl, får hyresnämnden i en tvist som avses i 2 § andra stycket förordna att en förhandlingsordning inte vidare skall gälla för huset eller husen som det är fråga om. Paragrafen är ny och motsvarar 4 § andra stycket hyresförhandlings-lagen i dess lydelse före . I enlighet med Lagrådets förslag har bestämmelsen, som i utredningens förslag fanns intagen i 4 § andra stycket, brutits ut och tagits in i en ny paragraf. Beträffande den närmare innebörden av bestämmelsen hänvisas till prop. 1977/78:175 s.152 f. Om en hyresvärd är part i ett avtal om en förhandlingsordning för ett visst eller vissa hus med en viss organisation av hyresgäster som motpart, får hyresvärden ingå avtal om en förhandlingsordning som avser huset eller husen med en annan organisation av hyresgäster först sedan den förra förhandlingsordningen har upphört att gälla där. Bestämmelsen är ny. Den motsvarar i sak den ursprungliga, numera upphävda, 4 § första stycket. Genom den föreslagna bestämmelsen åter-införs förbudet mot flera förhandlingsordningar för ett hus. Beträffande den närmare innebörden och tillämpningen av bestämmelsen hänvisas till prop. 1977/78:175 s. 151 f. Lagtexten har justerats i förhållande till utredningens förslag. Syftet har varit att klargöra att förbudet mot flera förhandlingsordningar inte utgör något hinder mot att två förhandlingsordningar gäller för ett hus, under förutsättning att förhandlingsordningarna har tecknats av två olika hyres-värdar. Den situationen kan uppstå om flera lägenheter hyrs ut till en och samma hyresgäst, t.ex. en studentstiftelse (se prop. 1977/78:175 s. 144 och 151 f.). Förhandlingsordning medför skyldighet för hyresvärden att på eget initia-tiv förhandla med hyresgästorganisationen i fråga om 1. höjning av hyran för en lägenhet, 2. bestämmande av hyran för en ny hyresgäst, om den begärda hyran överstiger den tidigare hyresgästens hyra, 3. ändring av grunderna för beräkning av sådan särskild ersättning som avses i 12 kap. 19 § jordabalken, eller 4. ändring av villkor som avser hyresgästernas rätt att använda utrym-men som är avsedda att användas gemensamt av hyresgästerna. Förhandlingsordning medför vidare, om parterna inte enas om annat, skyldighet att, om en av dem begär det, förhandla i fråga om 1. hyresvillkoren, 2. lägenheternas och husets skick, 3. gemensamma anordningar i huset, 4. övriga boendeförhållanden i den mån de rör hyresgästerna gemensamt. Om parterna är ense därom kan förhandlingsordning också medföra rätt för hyresgästorganisationen att få till stånd förhandling om fråga som rör tillämpning av enskilt hyresavtal under förutsättning att hyresgästen genom skriftlig fullmakt har bemyndigat hyresgästorganisationen att före-träda honom i saken. Förhandlingsordning medför inte någon inskränkning i hyresgästens rätt att begära prövning av hyresvillkoren enligt 12 kap. 54 § jordabalken. Vid sådan prövning gäller bestämmelserna i 12 kap. 53, 54 och 55 - 55 c §§ samma balk. I första stycket har tillkommit en ny punkt 2. Skälet för detta har behandlats i avsnitt 5.2.3. Syftet med tillägget är att klarlägga att en hyresvärd är skyldig att iaktta den primära förhandlingsskyldigheten om han vill höja hyran i förhållande till vad den tidigare hyresgästen hade att betala. Den primära förhandlingsskyldigheten påverkas således inte av att det skett ett byte av hyresgäst eller av att lägenheten har stått outhyrd (jfr RBD 18:92). Det innebär att hyresvärden vid uthyrning av en lägenhet som inte omfattas av den senaste förhandlingsöverenskommelsen, därför att den förra hyresgästen valt att inte omfattas av de kollektiva förhandlingarna, inte kan ta ut högre hyra än den tidigare hyresgästens hyra. Av punkten 1 följer att hyresvärden inte heller kan höja hyran för en sådan lägenhet utan att iaktta den primära förhandlingsskyldigheten. Ändringen i fjärde stycket innebär att hänvisningen till 54 a § hyres-lagen bortfaller. Ändringen sker i förtydligande syfte och innebär inte någon ändring i sak. Regleringen i 54 a § är nämligen inte tillämplig när en hyresgäst vill få till stånd en ändring av hyresvillkoren. Det förfarande som den bestämmelsen erbjuder kan användas endast av en hyresvärd som vill få till stånd en hyreshöj- ning. Vid prövning av tvist som avses i 9 § skall hyresgästorganisationen respektive hyresvärden ha rätt till förhandlingsordning, om det med hän-syn till organisationens kvalifikationer, det antal lägenheter som förhand-lingsordningen kan förväntas komma att omfatta och omständigheterna i övrigt kan anses skäligt mot hyresvärden respektive hyresgästorganisationen att den begärda förhandlingsordningen skall gälla. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2.1. I bestämmelsen regleras under vilka förutsättningar en hyresgästorganisation eller hyresvärd skall ha rätt till förhandlingsordning. Enligt den gällande lydelsen skulle härvid beaktas vilket stöd bland hyresgästerna som organisationen har. Den nya lydelsen innebär att man, när frågan bedöms, i stället skall ta hänsyn till vilket antal lägenheter som förhandlingsordningen kan förväntas komma att omfatta. Förslaget i denna del hänger samman med att en förhandlingsordning enligt 3 § alltid skall omfatta en lägenhet under hyresförhållandets och även lägenheter som är outhyrda och alltså saknar hyresgäster. Vid bedömningen av det antal lägenheter som en förhandlingsordning kan förväntas omfatta skall man därför beakta även outhyrda lägen-heter och lägenheter som har varit uthyrda endast . Beträffande sådana lägenheter bör vidare hänsyn tas till i vilken utsträckning hyresgästerna eller de blivande hyresgästerna kan förväntas vilja stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet när de efter tre måna-ders hyrestid får möjlighet till det. Några säkra slutsatser kan naturligtvis inte dras i det avseendet. I de flesta fall torde detta dock ha mindre betydelse eftersom andelen outhyrda lägenheter eller lägenheter som har varit uthyrda endast oftast är liten. Men om ett hus, t.ex. vid nyuppförande eller efter en större ombyggnad, innehåller lägenheter som helt eller till största delen är outhyrda eller som har varit uthyrda endast , får frågan i vilken utsträckning lägenheterna kan komma att omfattas av en för- handlingsordning relevans. I sådana fall torde man dock i allmänhet kunna utgå från att flertalet av dessa lägen-heter även efter de första tre månadernas hyrestid kommer att omfattas av förhandlingsordningen. Beträffande kravet på det antal lägenheter som en förhandlingsordning kan förväntas komma att omfatta hänvisas till vad som anges i avsnitt 5.2.1. När det gäller de övriga omständigheter som skall beaktas vid skälig- hetsprövningen, organisationens kvalifikationer och omständigheterna i övrigt, har bestämmelsen inte ändrats i förhållande till vad som gäller . Denna lag träder i kraft . Om hyresvärden och hyresgästen före ikraftträdandet har träffat en skriftlig överenskommelse om att hyresavtalet inte skall innehålla en för- handlingsklausul, är överenskommelsen giltig även efter ikraftträdandet. Detsamma gäller beslut av hyresnämnden som har meddelats före ikraft-trädandet och som innebär att hyresavtalet inte skall innehålla någon för- handlingsklausul. Om det före ikraftträdandet har slutits avtal om två eller flera för- handlingsordningar för ett visst eller vissa hus, gäller från ikraftträdandet den förhandlingsordning som omfattar flest lägenheter. Om förhandlings-ord- ningarna omfattar samma antal lägenheter gäller den senast tillkomna förhand- lingsordningen. Det är angeläget att bestämmelserna om hyresförhandlingssystemet är så enhetliga som möjligt. Samma regel bör därför gälla för alla lägenheter, oberoende av när en förhandlingsordning eller ett hyresavtal har ingåtts. Det är också viktigt att det starkare skydd som hyresgästerna får med de föreslagna ändringarna inträder . Det har mot den bakgrunden ansetts att de nya lydelserna av 3, 5 och 10 §§ samt den nya bestämmelsen i 4 § skall tillämpas även på sådana hyresavtal och förhandlingsordningar som gäller redan vid ikraftträdandet. Såvitt avser 3 § innebär detta att vissa lägenheter vilkas hyresavtal vid ikraftträdandet inte innehåller en förhandlingsklausul och alltså inte har omfattats av en förhandlingsordning efter ikraftträdandet kommer att omfattas av den förhandlingsordning som gäller för huset. Enligt Lagrådets mening bör denna effekt inte inträda för sådana lägenheter där hyresvärd och hyresgäst före har träffat en skriftlig överenskommelse om att hyresavtalet inte skall innehålla en förhandlings-klausul. Detsamma bör enligt Lagrådet gälla i de fall lägenhet före ikraftträdandet har fattat beslut av denna innebörd. Regeringen delar den bedömningen. I enlighet med Lagrådets förslag har detta kommit till uttryck i punkten 2 i övergångsbestämmelserna. Om hyresavtalet saknar förhandlingsklausul därför att det tecknats utan sådan eller därför att hyresvärden och hyresgästen har träffat muntlig överens-kommelse om det, kommer lägenheten efter ikraftträdandet att omfattas av den gällande förhandlingsordningen. För att en sådan lägenhet även fortsättningsvis skall stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet krävs att hyresvärden och hyresgästen träffar en skriftlig överenskommelse om att hyresavtalet inte skall innehålla någon förhandlingsklausul eller att hyresnämnden beslutar om detta. finns det ett fåtal hus där det gäller mer än en förhand- lingsordning. Eftersom det nu föreslås ett förbud mot flera förhandlings- ordningar, kan det i och för sig förväntas att övertaliga förhandlingsord- ningar kommer att sägas upp fram till dess att de nya bestämmelserna träder i kraft. Emellertid kan det vid ikraftträdandet finnas hus med mer än en förhandlingsordning. I punkten 3 har intagits en be-stämmelse som reglerar den inbördes företrädesrätten mellan flera för-handlingsordningar. Enligt denna bestämmelse skall endast den förhandlingsordning som omfattar störst antal lägenheter gälla efter ikraft-trädandet. Övriga förhandlingsordningar kommer således att upphöra att gälla. Om två eller flera förhandlingsordningar omfattar lika antal lägen-heter, kommer den förhandlingsordning som tillkommit sist att gälla. Normalt torde förhandlingsordningens parter själva kunna konstatera vilken förhandlingsordning som upphör att gälla. Om de i något enstaka fall inte kan enas i fråga om vilken förhandlingsordning som består, kan förhand- lingsordningens parter få frågan prövad genom att väcka fast-ställelsetalan vid tingsrätten. De lägenheter som har omfattats av en upphävd förhandlingsordning kommer efter ikraftträdandet automatiskt att omfattas av den förhandlings-ordning som skall gälla i fortsättningen. Den hyresgäst som i en sådan situation inte vill att lägenheten skall omfattas av de kollektiva förhand-lingarna, kan undanta lägenheten enligt bestämmelserna i 3 § hyresför-handlingslagen. 8.2 Förslaget till lag om ändring i jordabalken 12 kap. 18 a § Om en bostadslägenhet, som hyrs ut av fastighetsägaren till en hyresgäst för annat än fritidsändamål och som inte utgör del av hyresvärdens egen bostad, inte har lägsta godtagbara standard enligt sjätte och sjunde styckena, får hy- resnämnden på hyresgästens ansökan förelägga hyres-värden att vidta åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsföreläggande). I föreläggandet skall bestämmas inom vilken tid den åtgärd som avses med föreläggandet skall ha vidtagits. Vite får sättas ut i föreläggandet. Tiden i föreläggandet får förlängas, om det finns särskilda skäl för det och ansökan om förlängd tid görs före utgången av den tidsfrist som gäller. Föreläggande får meddelas endast om åtgärden med hänsyn till kost-naden för denna kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte. Om den be-gärda åtgärden innebär att ingrepp måste göras i andra lägenheter i huset, får ett föreläggande meddelas endast om hyresgästerna i dessa lägenheter samtycker till åtgärden. Bestämmelserna i 16 § fjärde - sjätte styckena tillämpas också i fråga om upprustningsförelägganden. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av bygg-nad som tillhör annan än ägaren av marken. En bostadslägenhet skall anses ha lägsta godtagbara standard, om den är försedd med anordning inom lägenheten för 1. kontinuerlig uppvärmning, 2. kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien, 3. avlopp för spillvatten, 4. personlig hygien, omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller dusch, 5. försörjning med elektrisk ström för normal hushållsförbrukning, 6. matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor. Utöver vad som anges i sjätte stycket krävs det för att lägsta godtagbara standard skall uppnås 1. att det finns tillgång både till förrådsutrymmen inom fastigheten och till anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den, och 2. att huset inte har sådana brister i fråga om hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitära förhållanden som inte skäligen kan godtas. Reglerna i 55 a § första - tredje styckena, om att man vid en bruksvärde- sprövning inte skall beakta vissa förbättringsarbeten, upphävs. Med anledning därav överförs reglerna i samma paragrafs fjärde och femte stycken, om vad som krävs för att en bostadslägenhet skall anses ha lägsta godtagbara standard, oförändrade till 18 a § som nya sjätte och sjunde stycken. Detta föranleder en följdändring i första stycket. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 12 kap. 18 d § En fastighetsägare får endast under de förutsättningar som anges i andra stycket 1. utföra sådana standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde, eller 2. utföra åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostads- lägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. För att sådana åtgärder skall få vidtas krävs det att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i minst hälften av de berörda bostadslä- genheterna eller att hyresnämnden har lämnat tillstånd till åtgärderna. Godkännande eller tillstånd behövs inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet skall uppnå lägsta god-tagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Med fastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än markägaren. Med hyresgäst avses i 18 d - h §§ även den som varit hyresgäst, om hans hyresavtal har upphört med anledning av en större ombyggnad och han har rätt att flytta tillbaka till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden och kan anses vara berörd av den åtgärd det är fråga om. Paragrafen, som är ny, har fått sin slutliga utformning i enlighet med Lagrådets förslag. Den motsvaras i utredningens förslag av 18 d § första, andra och femte styckena hyreslagen. Tillsammans med de följande para-graferna 18 f - h §§ reglerar den hyresgästernas inflytande över förbätt-rings- och ändringsåtgärder som fastighetsägaren vill vidta i fastigheten. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.3.3 - 5.3.6. I första stycket anges när hyresgästerna har inflytande över åtgärder som vidtas i fastigheten. Såsom framgår av styckets lydelse gäller bestämmelsen enbart vid uthyrning av bostadslägenheter. Vad som avses med bo-stadslägenhet anges i 1 § tredje stycket hyreslagen. Bestämmelsen gäller enbart i hyresförhållanden mellan å ena sidan fastighetsägare - med vilken enligt tredje stycket jämställs tomträttshavare och ägare av byggnad på ofri grund - och å andra sidan en förstahandshyresgäst. Den kan visserligen vara tillämplig även när en lägenhet upp-låts i andra hand. Det är emellertid endast den som i förhållande till fastighetsägaren intar ställning som hyresgäst som har inflytande över sådana åtgärder som omfattas av bestämmelsen. Andrahandshyresgästen får inte något inflytande vare sig över åtgärder som fastighetsägaren vidtar eller åtgärder som vidtas av förstahands- hyresgästen. Av tredje stycket framgår vidare att vissa förutvarande hyresgäster jämställs med hyresgäster. En sådan bestämmelse har ansetts motiverad, eftersom det inte är ovanligt att ett hyresavtal upphör inför en större ombyggnad (se 46 § första stycket 4 hyreslagen). Det har ansetts att den vars hyresavtal har upphört inför en sådan ombyggnad och som har rätt att återflytta till en lägenhet i fastigheten efter ombyggnaden bör ha rätt till inflytande över sådana ytterligare förbättrings- och ändringsåtgärder som aktualiseras under ombyggnaden. Det sätt på vilket bestämmelsens tillämpningsområde har avgränsats medför att inte heller den som hyr en lägenhet av någon som innehar den med bostadsrätt får ett sådant inflytande som bestämmelsen anger över åtgärder som bostadsrättshava- ren vill vidta i lägenheten. Bostadsrättshavaren är ju inte ägare av fastigheten. En sådan hyresgäst får inte heller något inflytande över åtgärder som föreningen vill utföra, eftersom han inte hyr lägenheten av fastighetsägare- n, dvs. Om en bostadslägenhet däremot upplåts med hyresrätt direkt av en bostadsrättsförening, är bestämmelsen tillämplig på åtgärder som före- ningen vill vidta. De åtgärder som hyresgäster har inflytande över har indelats i två grupper; standardhöjande åtgärder och åtgärder som, oavsett om de är standardhöjande eller inte, medför en inte oväsentlig ändring av en bo-stadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Den första gruppen, standardhöjande åtgärder, kan avse åtgärder i de enskilda bostadslägenheterna, exempelvis upprustning av kök eller badrum till högre standard. Till denna grupp hänförs även åtgärder i gemensamma utrymmen i eller utanför huset, t.ex. standardhöjande upprustning av trappuppgångar, tvättstugor eller gårdar och uteplatser. Kravet på att en åtgärd skall vara standardhöjande leder till att sedvanliga underhålls- och reparationsarbeten faller utanför bestämmelsens tillämpningsområde. Annorlunda förhåller det sig emellertid med underhålls- och reparations-arbeten som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. I vissa fall är det självklart att en viss åtgärd är standardhöjande. Så är fallet beträffande sådana åtgärder som att installera bubbelbad, sätta in disk- eller tvättmaskin i lägenheter där sådana maskiner tidigare inte har funnits, glasa in balkonger samt installera centraldammsugare eller inreda bastu i huset. Bestämmelsen omfattar emellertid endast sådana standardhöjande åtgärder som ensamma eller i kombination med en annan standardhöjande åtgärd har en inte obetydlig inverkan på lägenhetens bruksvärde (se avsnitt 5.3.4). I andra fall kan det vara självklart att en åtgärd är att se som en ren underhålls- eller reparationsåtgärd. Detta gäller exempelvis omtapetsering av lägenheterna enligt upprättad plan för fastighetsunderhållet och utbyte av uttjänta rörstammar. Frågan om en åtgärd är att anse som standardhöjande arbete eller under- hållsarbete kan i vissa fall orsaka gränsdragningsproblem. Det beror på att vissa underhållsarbeten med nödvändighet är standardhöjande.