prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Detta innebär att av det totala antalet ansökningar innehöll minst en svensk part. Av det totala antalet godkända ansökningar ingår minst en svensk part i av projekten. Av budgeten för den första ansökningsomgången, som uppgår till 2 850 miljoner ECU, beräknas andel uppgå till . Det svenska deltagandet har ökat markant i de flesta särprogram. Framför allt gäller detta programmen Industri och materialteknik samt vetenskaper och teknologier. Utfallet för svenska deltagare har också varit gott i särprogrammen Transport och i det Socio-ekonomiska programmet TSER. I standardiseringsprogrammet har en minskning skett från en mycket hög nivå i det tredje ramprogrammet. Emellertid har den svenska andelen av programbudgeten ökat kraftigt, dvs. svenska deltagare finns i färre men större projekt. Jämfört med tredje ramprogrammet har andelen för universiteten sjunkit något (till ) medan företagen () och instituten ökat sin andel. Totalt deltar redan i fler projekt i det fjärde ramprogrammet (drygt 700 projekt) än i det tredje. hade drygt 40 svenska små och medelstora företag antagits i projekt (jämfört med drygt 30 i hela tredje ramprogrammet). 3.13.3 ställningstagande till EU:s femte ramprogram -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: skall i förberedelserna inför EU:s | | femte ramprogram verka för den inriktning av programmet som | | föreslås i det följande, vilket bl.a. innebär en begränsning av | | programmet till nuvarande nivå och prioritering av vissa | | angivna områden, t.ex. åtgärder för ökat deltagande av små och | | medelstora företag, ett särskilt miljöprogram och ett ökat inslag| | av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. EU:s nästa program för forskning och utveckling, det femte i ordningen, avser perioden - 2002. Förberedelserna för programmet har inletts. Medlemsländerna i den Europeiska unionen m.fl. har inbjudits att ge synpunkter på innehåll och utformning av kommande forskningsaktiviteter. har lämnat preliminära synpunkter till kommissionen. Inför detta ställningstagande har regeringen inhämtat synpunkter från forskningsfinansierande och forskningsutförande myndigheter och andra berörda. Synpunkter har också tillställts på annat sätt. De svenska synpunkterna är i detta skede preliminära. Andra länder och kommissionen lämnar också bidrag till diskussionen om innehåll och utformning av det femte ramprogrammet. Under det närmaste året kommer många idéer och åsikter att framföras och diskuteras. kommer aktivt att medverka i denna process. Kommissionen har ansvar för att sammanväga och slutligen utforma ett förslag. Skälen för regeringens förslag: I de flesta medlemsländer finns stora restriktioner när det gäller ökningar av de offentliga utgifterna. Enligt den bedömning bör det femte ramprogrammet inte vara större än det nu pågående fjärde. Mot denna bakgrund bör forskningsprogrammet i högre grad än koncentreras till speciella områden. Subsidiaritetsprincipen måste kombineras med andra kriterier för att uppnå större koncentration. Forskningsaktiviteterna bör inriktas på att stödja utvecklingen av det europeiska näringslivet så att tillväxt och sysselsättning främjas. De bör vidare stödja forskning som bidrar till den globala utvecklingen inom viktiga sektorer, t.ex. livsmedel, miljö och hälsa, och de bör bidra till lösningen av de sociala problemen i . Formerna för forskningssamarbetet bör präglas av transparens, öppenhet och flexibilitet. Forskningsprogrammen bör administreras och organiseras så att de små och medelstora företagens möjligheter att delta i forskningsprogrammen stärks, eftersom dessa företags betydelse för tillväxten i tillmäts stor vikt. De åtgärder som är inriktade mot små och medelstora företags medverkan bör samlas inom ett program för att underlätta företagens ingångar i ramprogrammet. Transportforskningen bör knytas närmare EU:s övriga aktiviteter inom transportområdet. En effektiv användning av IT, såväl i privat som offentlig sektor, bör prioriteras och en sammanslagning av nuvarande särprogram inom IT-området bör övervägas. Utveckling av IT inom tjänstesektorn är viktig för att öka konkurrenskraft. Miljöforskningen bör i ökad utsträckning samordnas med EU:s miljöpolicy. Ett särskilt miljöforskningsprogram bör finnas även i fortsättningen. Detta bör inriktas mot den miljön och luftkvalitet, antropogen inverkan på biologisk mångfald, jordbruket, kretslopp, energiförsörjning och energianvändning. Miljöaspekterna bör även stärkas inom andra särprogram. Utvecklingen av miljövänlig produktion bör stödjas med hjälp av forskningsinsatser. Insatser inom området industriella materialteknologier bör innefatta uthållig produktion, skogsbruk och material som bygger på förnyelsebara råvaror. Forskning som inriktas mot socio-ekonomiska och beteendevetenskapliga aspekter bör stödjas eftersom en omställning mot en mer miljöanpassad produktion knappast är möjlig utan att dessa aspekter beaktas. En förstärkning av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning bör åstadkommas inom det femte ramprogrammet. Forskningen bör inriktas mot den europeiska integrationsprocessen och de sociala problemen i , inte minst den höga arbetslösheten. Europeiska unionen består av rika länder som har ett särskilt ansvar för att stödja forskning och teknikutveckling som är av betydelse för att lösa gemensamma globala problem. Det gäller miljö, hälsa, vatten, energi och livsmedel. En särskild grupp bör tillsättas inom kommissionen för att undersöka behov och möjligheter på detta område. Vidare bör insatserna för utbildning och rörlighet för forskare öka liksom utnyttjandet av forskning som stimulerar teknikutveckling för både civil och militär användning, och för att resultaten av forskningen sprids och nyttiggörs. Den utveckling mot ökad kontraktsforskning vid EU:s gemensamma forskningscentrum, (JRC,) som har inletts under det fjärde ramprogrammet bör fortsätta. Frågan om lika representation mellan kvinnor och män i EU:s beslutsprocesser bör ges prioritet vid utarbetandet och genomförandet av det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. När det gäller administrativa rutiner bör kommissionen ge mer utförlig och snabbare information till de sökande samt påskynda kontraktsför- handlingsprocessen. Större öppenhet krävs kring urvalskriterierna. En omfattande planering under det närmaste året återstår innan det femte ramprogrammet slutligt fastställs. Förutsättningarna kommer i olika avseenden att kunna ändras och regeringen kan komma att tvingas grunda sina ställnings- taganden på gällande förutsättningar och samarbets- möjligheter med t.ex. enskilda länder i syfte att uppnå svenska mål 3.13.4 Nationella forskningsinsatser i relation till EU:s FoU-program -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Sektorsforskningsorgan, forskningsråd och| | universitet bör, där så är möjligt och lämpligt, beakta EU- | | programmen vid beslut om större FoU-insatser. I planeringen bör | | kunskap om relevanta EU-aktiviteter inhämtas samt en strategi | | finnas för att utnyttja de fördelar som en samplanering med EU:s| | FoU-program kan ge. Resultatet bör redovisas till regeringen. EU:s ramprogram för forskning utgör en relativt liten del, , av de samlade europeiska FoU-insatserna. Ramprogrammet påverkar trots detta innehållet i svensk FoU-verksamhet inom både det offentliga området och näringslivet. Svenska forskare inom många områden kommer således att avsätta tid för deltagande i olika EU-projekt och därigenom också föra betydande forskningsmedel till . EU kommer därvid att innebära en påverkan på svensk forskning mot främst tillämpad, industrirelevant forskning. Frågan om synergieffekter mellan EU:s FoU-program och den nationella forskningsverksamheten har olika innebörd vad gäller olika slags forskning. EU:s ramprogram för forskning och utveckling har i huvudsak karaktären av stora tematiska program. Grundforskning som stöds av forskningsråden är bara i mindre utsträckning programstyrd och kopplingarna till EU-programmen har närmast karaktären av kunskapsöverföring. Forskare och forskargrupper som med stöd av råden byggt upp kompetens inom olika områden kan alltså inom EU-programmen vidareutveckla och tillämpa denna. Sektorsorganens insatser har större likheter med EU-programmen men inte heller här kan man generellt tala om någon mer fullständig överensstämmelse. Inom sektorsforskningsområdet har många av de berörda myndigheterna analyserat sambandet mellan det svenska FoU-stödet och EU:s ramprogram. Det finns flera exempel på insatser som samordnats med EU:s ramprogram t.ex. inom biomedicin samt inom kommunikations- och jordbruksområdena. I många fall framgår, bl.a. genom de analyser som genomförts av EU/och , att svenska forskare varit framgångsrika där överlappningen varit stark men inte där den varit svag. Skälen för regeringens bedömning: Svenska forskare har som framgår av redovisningen i avsnitt 3.13.2 varit mycket framgångsrika när det gäller att utnyttja de medel som EU fördelar för forskning och utveckling. Det gäller framför allt sådana områden där svensk forskning ligger i forskningsfronten. En utgångspunkt för den nationella forskningspolitiken bör enligt regeringen vara att beakta EU-programmen på samma sätt som de rent nationella programmen och hantera dem integrerat i den nationella planeringen. Enligt regeringens bedömning behövs dock inga större omprioriteringar av de nationella resurserna med anledning av EU:s ramprogram. Ansvariga organ, i första hand sektorsforskningsmyndigheter och i andra hand råd och högskolor, bör där så är möjligt och lämpligt beakta EU-programmen vid beslut om större FoU-insatser. Ett övergripande mål är således att sträva efter att skapa synergieffekter mellan svensk forskning och EU:s forskning. bör framhållas att en ökad anpassning till EU:s FoU-program självfallet inte får inverka menligt på möjligheterna att uppnå andra viktiga nationella eller internationella mål för den svenska forskningen. Ett ökat hänsynstagande till EU:s FoU-program förutsätter att man i planeringen inhämtar kunskap om EU-aktiviteter som berör den egna nationella verksamheten, redovisar dessa inför beslut, har en strategi för att utnyttja de fördelar som en eventuell samplanering med EU:s FoU-program kan ge, löpande följer EU- programmen samt i efterhand redovisar resultatet. En sådan redovisning måste också innehålla kvantitativa data över omfattningen av deltagande i EU- programmen inklusive uppgifter om storleken av de medel från EU som kommer svenska forskare till del. EU/bör dessutom löpande följa upp, samman- ställa och redovisa sådana data samlat. Regeringen kommer att meddela de anvisningar som erfordras för den här beskrivna samplaneringen med EU:s FoU- program. bör givetvis också utnyttja de möjligheter som finns att påverka utformningen av EU:s ramprogram på alla nivåer. De preliminära svenska syn- punkterna på EU:s ramprogram beskrivs närmare i avsnitt 3.13.3. När programmet fastställts kan det dock betraktas som givet för hela ramprogrammets genomförandetid medan nationella myndigheter i viss utsträckning kan göra löpande anpassningar av svenska prioriteringar i enlighet med nationella ställningstaganden. EU:s FoU-program avser i hög grad insatser inom och för företag. Det svenska deltagandet i EU:s ramprogram har emellertid i alltför begränsad utsträckning kommit att omfatta dessa. har till regeringen framfört synpunkter på bl. a. svenska företags deltagande i EU-forskningssamarbetet. Ett centralt mål för EU:s forskning är ökad europeisk konkurrenskraft. Om detta skall uppnås förutsätter det aktivt deltagande av såväl företag som forskningsinstitutioner i programmen. Avgörande är också projektens kvalitet samt att resultaten snabbt kan omsättas och nyttiggöras av företagen. Programmen måste ha en industriell potential och vara relevanta för företagen om dessa skall ha intresse av att delta. Företagen måste också nås av information om EU:s program och vilka möjligheter det finns att delta. Det är angeläget att programansvariga myndigheter ger ökad uppmärksamhet åt frågan om svenska företags medverkan i detta samarbete och hur företagen tillsammans med högskola och universitet kan dra ännu större nytta av EU:s forskningssatsningar. Regeringen vill stärka dialogen med näringslivet för att kunna påverka ramprogrammets innehåll i en för näringslivet relevant riktning. 3.13.5 Förstärkning av EU/ -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Rådet för forsknings- och | | utvecklingssamarbete mellan och EU bör förstärkas för att| | möjliggöra en utökning av informations- och rådgivningsverksam- | | heten. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att| | rådets resurser ökas med . En förutsättning för att skall kunna få utbyte av EU:s FoU-program är att det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling (1994-1998) upprätthålls. Sedan inledningen av det fjärde ramprogrammet deltar i fler projekt än under hela tredje ramprogrammet, som avsåg . Denna ökning som skett under första år som medlemsland ger ingen garanti för att deltagandet fortsätter på denna höga nivå under hela fjärde ramprogrammet. Ett femte ramprogram avseende planeras dessutom . Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU (EU/FoU- rådet) föreslår i sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1997-99 att verksamheten förstärks vad avser information och rådgivning. Rådet planerar att, genom ett utbyggt kontaktnät, nå ut till nya presumtiva deltagare och att utvidga rådgivningsverksamheten mot mer specialiserad rådgivning som kontraktskrivning och partnersökning. Informationsverksamheten föreslås, när det gäller informationsmaterial, ligga på ungefär samma ambitionsnivå som under tidigare period. uppdrog åt en särskild utredare att se över den svenska organisationen när det gäller att stimulera och stödja deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsprogram och därtill angränsande verksamheter. I rapporten föreslås bl.a. att EU/verksamhet koncentreras till informations- och serviceuppgifter samt att dess resurser förstärks för dessa uppgifter. Rådet bör svara för allmän informationsverksamhet om EU:s forskningsprogram och serviceverksamhet av generell karaktär. Skälen för regeringens bedömning: Den informations- och rådgivningsverksamhet EU/bedriver är av stor betydelse för utvecklingen av det svenska deltagandet i FoU-samarbetet med EU. Allteftersom omfattningen av EU:s FoU- program liksom konkurrensen om projektmedel ökar, kommer de informations- och serviceinsatser rådet bedriver att bli av allt större betydelse. Regeringen delar EU/och den särskilde utredarens bedömning att rådets insatser bör öka, såväl kvantitativt som kvalitativt. Insatserna bör syfta till att öka omfattningen av det svenska deltagandet bl.a. genom att nå ut till nya presumtiva deltagare och genom att höja kvaliteten på ansökningarna. Regeringen föreslår en förstärkning av EU/och har i budgetpropositionen avseende beräknat ett ramanslag om för rådet, vilket innebär en ökning om , som finansieras inom den givna ramen. Genom resurstillskottet bör rådet kunna utvidga och förstärka sin verksamhet i den av rådet föreslagna riktningen. 3.13.6 Vissa särskilda EU-frågor En särskild utredare, tillsatt av , har i rapporten för Europaforskning (Ds 1996:50) föreslagit en satsning för att bygga upp en nationell nätverksstruktur för Europaforskning. Vidare har utredaren föreslagit att en årsbok skall ges ut för att sprida forskningsresultaten. Rapporten har varit föremål för överläggningar med företrädare för högskola och forskningsråd. Förslaget bemöttes positivt. Det är angeläget att främja framväxandet av en bred Europaprofil i forskningen. Det bör ske på ett sätt som gagnar såväl förståelsen av Europeiska Unionen som grundforskningen och forskarutbildningen inom juridik, ekonomi och statskunskap. En nationell nätverksstruktur i vilken flera universitet och högskolor ingår bör byggas upp. Strukturen bör bestå av ett statsvetenskapligt, ett ekonomiskt och ett juridiskt nätverk, vart och ett med ett koordinerande sekretariat. Både etablerade forskare och doktorander bör ingå i nätverken. Medlen för nätverksstöd bör användas till seminarier och kurser på nationell nivå för äldre och yngre forskare. Dessa förutsätts arbeta inom projekt och tjänster, vilka finansieras på annat sätt. Resurser finns inom Humanistisk- samhällsekonomiska forskningsrådet (), hos sektorsorganen samt inom fakultetsanslagen. Institutioner och fakulteter förutsätts planera verksamhet som tar dessa medel i anspråk. Regeringens åtgärder med anledning av rapporten behandlas även i budgetpropositionen för , avsnitt 5.5.1 Fakultetsresurser och nya forskningssatsningar. Genom det svenska medlemsskapet i EU medverkar i EU:s omfattande regionala utvecklingsprogram. Dessa finansieras med medel ur och syftar primärt till att skapa sysselsättning och tillväxt. Betydande medel ur strukturfonderna avsätts för forskning och utveckling. I EU:s regionalpolitiska program har indelats i målområden. Inre har givits beteckningen mål-6. Inom detta område ligger , där det finns en omfattande forskningsaktivitet, främst inom rymdområdet. Forskningsinstitutioner med skilda inriktningar har lokaliserats till Kirunaregionen på grund av dess geografiska läge och förutsättningar. finns i regionen bl.a. naturvetenskapliga station, fältstationen i Tarfala, , , . I det samlade programplaneringsdokument för mål-6-området som och den gemensamt undertecknade fanns ett förslag om inrättande av ett nytt miljö- och rymdforskningsinstitut i . Grundtanken bakom förslaget var att existerande forskningsverksamhet i skulle byggas ut och kompletteras för att skapa en bredare akademisk miljö med egen utvecklingskraft. Regeringen gav () i uppdrag att vidareutveckla förslaget om ett miljö- och rymdforskningsinstitut vad beträffar inriktning, organisation och finansiering. Institutet inrättades genom förordningen (1996:173) om i . Institutets uppgift är bl.a. att fördela medel inom de fyra delområdena satellitdatahantering, klimatforskning, atmosfärforskning och samhällsvetenskaplig tillämpning av geografisk information. Institutet skall teckna avtal med befintliga forskningsutförande organ i regionen. Verksamheten finansieras genom bidrag från regeringen, , i och kommun. I det samlade programplaneringsdokumentet för mål-6-området berörs även frågan om en forsknings- och utvecklingssatsning inom området turism vid . har till för mål-6-området ansökt om medel ur för uppbyggnad av ett för turism vid . Regeringen har ställt sig positiv till satsningen och även, som ett engångsstöd, anvisat vissa medel för ändamålet. för mål-6-området avser att behandla ansökan . Frågan om en satsning på ett för turism vid behandlas även i Närings- och avsnitt 14.5.6 i denna propositon. 3.13.7 (, EUI) i -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner| | konventionen om grundandet av ett europeiskt | | universitetsinstitut samt konventionen om | | ändring av konventionen om grundandet av ett europeiskt | | universitetsinstitut. | | Konventionen om grundandet av ett europeiskt | | universitetsinstitut inkorporeras med svensk rätt i delar som | | avser immunitet och privilegier genom en lag om ändring i lagen | | (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. i (, EUI) bedriver forskarutbildning och forskning inom juridik, samhällsvetenskap och humaniora. Institutet bildades genom att de sex ursprungliga medlemsländerna i EG ingick en konvention av om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut. Efterhand har nya medlemsstater i EU anslutit sig. Enligt artikel 32 i konventionen får varje medlemsstat i EU ansluta sig till denna och anslutningen blir gällande då institutets styrelse har beslutat om nödvändiga anpassningar i konventionens bestämmelser till följd av anslutningen. Sådana beslut om anpassningar har således fattats , , , samt . Till konventionen hör ett protokoll som reglerar privilegier och immuniteter för institutet och vissa personer knutna till institutet. Konventionens text med de bearbetningar som föranletts av tillträdet av nya medlemsstater biläggs denna proposition som bilaga 1. En konvention om ändring av konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut ingicks och har godkänts av samtliga medlemsländer. Denna konvention biläggs denna proposition som bilaga 2. I artikel 4.1 i anslutningsakten till fördraget mellan Europeiska unionens medlemsländer och bl.a. om anslutning till EU förbinder sig att ansluta sig till de avtal som de tidigare medlemsländerna har ingått och som gäller unionens funktion eller har samband med unionens verksamhet. Regeringen har i propositionen medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19, Del 1, s. 118 f.) förklarat sig ha för avsikt att återkomma till i de fall där anslutning till konventioner eller andra instrument är av sådan beskaffenhet att de skall underställas . EUI har institutioner för historia och kulturhistoria, nationalekonomi, rättsvetenskap och stats- och samhällsvetenskap men har möjlighet att inrätta fler institutioner samt även tvärvetenskapliga program. En antagen doktorand genomgår en treårig forskarutbildning och kan därefter avlägga doktorsexamen vid EUI. I juridik kan även Mastersexamen avläggas. har, utan att ha tillträtt konventionen, /91 genom ett särskilt avtal med institutet haft rätt att skicka fyra innehavare av doktorandtjänst eller utbildningsbidrag, som kunnat förlägga ett eller av sin utbildning till institutet. () är svenskt kontaktorgan för samarbetet med EUI. har i en skrivelse föreslagit att skall ansöka om medlemsskap i EUI. Här redogörs för konventionen med det innehåll den har ändringar. Artiklarna 1 - 4 anger principerna för grundandet av institutet. I artikel 1 slås fast att skall vara en juridisk person och ha sitt säte i . Artikel 2 anger institutets uppgifter. EUI skall genom sin verksamhet inom högre utbildning och forskning bidra till utvecklingen av kulturella och vetenskapliga arv, både som helhet och i dess enskilda delar. De stora rörelser och institutioner som utmärker historia och utveckling skall beröras. kulturella och språkliga mångfald och förhållandet till utomeuropeiska kulturer skall beaktas. Inom sitt allmänna vetenskapliga program skall institutet även utveckla tvärvetenskapliga forskningsprogram ägnade åt de huvudfrågor som det nutida europeiska samhället ställs inför, inklusive sådant som relaterar till uppbyggnad. Institutet skall inom sina studie- och forskningsområden också vara ett forum för utbyte och diskussion av idéer och erfarenheter. Genom artikel 3 åtar sig de fördragsslutande staterna att med beaktande av forskningens och undervisningens frihet vidta sådana åtgärder som underlättar fullgörandet av institutets uppgift. De skall främja institutets inflytande i den vetenskapliga världen genom att bistå det med att upprätta lämpliga samarbetsformer såväl med universitet och vetenskapliga institutioner i det egna landet som med europeiska och internationella organ för utbildning, kultur och forskning. Institutet kan ingå avtal med stater och internationella organ. Enligt artikel 4 skall institutet och dess personal åtnjuta den immunitet och de privilegier, som är nödvändiga för att det skall kunna fullgöra sina uppgifter, i enlighet med de villkor som finns fastställda i det protokoll som är bifogat till konventionen och som är en integrerad del av konventionen. Artiklarna 5 - 9 behandlar institutets förvaltning. Institutets ledande organ är styrelsen, institutets rektor och det . Styrelsen består av företrädare för varje fördragsslutande stats regering. Varje regering har en röst i styrelsen och skall förordna två företrädare till denna. Ordförandeskapet innehas i tur och ordning av varje fördragsslutande stat.