prop · GK032 · 1997-01-01 00:00:00 — Många av de länder för vilka landstrategiprocesser pågår är p.g.a. deras storlek i ett globalt perspektiv av särskild vikt ur hållbar utvecklingssynpunkt, t.ex. och , där en hög industriell tillväxt kombinerad med stor fattigdom, skapar en svår utvecklingsproblematik. Regeringen avser att i än högre grad öka betoningen på insatser för hållbar utveckling inom ramen för dessa och andra landstrategier. Sidas handlingsprogram ger uttryck för detta val genom att lyfta fram fem områden som särskilt viktiga för att uppnå hållbar utveckling, nämligen: färskvattenhantering, jord- och skogsbruk/markvård, marin miljö, urban miljö och energiförsörjning.Två tvärsektoriella områden lyfts också fram; utbildning/undervisning och stöd till enskilda organisationer. Handlingsprogrammet innehåller också ett 60-tal åtgärdspunkter som på olika sätt lägger grunden för en genomarbetad integrering av miljöaspekterna inom biståndsverksamhetens alla delar. Regeringen instämmer i prioriteringen av dessa områden och anser att den skall påverka resursfördelningen. Den bör också komma till uttryck i fördelningen mellan detta bistånd och annat, ofta mer kortsiktigt samarbete. Miljöaspekterna och de prioriterade sakområdena bör också ges mer uppmärksamhet inom t.ex. forskningsbiståndet och tekniskt samarbete och krediter. har omfattande och djupa kunskaper och erfarenheter inom flera av de prioriterade områdena. Inriktningen av arbetet inom de prioriterade områdena bör, där så är lämpligt, bygga på dessa erfarenheter. Viktiga metoder för att öka de fattigare ländernas egna förmåga att själva ta ansvar för hållbar utveckling är att höja ländernas kapacitet att hantera dessa frågor, bl.a. genom stöd till institutionsuppbyggnad, främst inom miljöområdet. Andra viktiga metoder är att öka den allmänna kunskapsnivån genom utbildningsinsatser och ge stöd till grundläggande forskning. Miljökonsekvensbeskrivningar är också ett betydelsefullt instrument för att integrera miljöinsatser i alla typer av projekt. Avgörande för hållbar utveckling är också demokratisering och folkligt deltagande. Det innebär att hållbar utveckling blir en fråga på dagordningen för de demokratiska institutionerna: parlament, myndigheter och lokala beslutsfattare. Verksamhet som rör miljön bör så långt det är möjligt utföras med hjälp av folkligt deltagande. Inte minst framväxten av en miljörörelse som övervakar myndigheters och företags aktiviteter kan ha stor betydelse. Kvinnors och ungdomars deltagande i beslutsfattandet för hållbar utveckling har också visat sig vara av stor vikt. Alla dessa aspekter förtjänar svenskt stöd och alla delar av det svenska samhället som arbetar med miljö- och utvecklingsfrågor har därmed en roll att spela. Erfarenheten visar därtill att miljöfrågor ofta tjänar som en mobiliserande faktor i demokratiseringsprocessen. I regeringens strävan att motverka ohållbar utveckling i utgår insatserna från de två parallella utvecklingstendenser som kan sägas utgöra de primära hoten mot hållbar utveckling och som redovisats i inledningen av skrivelsen. Vilka insatser som blir aktuella beror därför på mottagarlandets situation. Den ena berör fattigdomens problem: överutnyttjande av mark för jordbruk, skogsbruk och energiförsörjning, låg utbildningsnivå, vattenföroreningar på lokal nivå mm. Stöd till mark- och vattenvård, utbildning, hälsovård i bred bemärkelse är exempel på insatser för detta. Den andra utvecklingstendensen berör moderniseringens följder i form av industrialisering och urbanisering. Uppmärksamheten på moderniseringens följder, framför allt i områden där den ekonomiska tillväxten tagit fart, har därför ökat inom utvecklingssamarbetet. Frågor om energiförsörjning, avloppshantering, skydd av den miljön blir viktiga i detta sammanhang. De stora länderna , , , , , och har inte bara nästan hälften av världens befolkning, de har också en snabbt ökande andel av den globala miljöpåverkan, genom jordbruk, ökad energiproduktion, industrialisering och urbanisering. I dessa stora länder har biståndet alltid varit marginellt. Däremot finns det i flertalet av dem ett starkt behov och intresse av samarbete och utbyte inom miljöområdet. Biståndet kan bidra till att dessa länder ges kunskaper och förutsättningar i syfte att de skall undvika att upprepa några av de misstag som i-länderna redan gjort. Sidas fem prioriterade områden stämmer väl överens med dessa två utvecklingstendenser. Utöver integration av miljöaspekter i allt bistånd, kräver miljöfrågorna också särskilda, direkta insatser. Anslaget för särskilda miljöinsatser, som endast bör vara en mindre del av de totala miljöinsatserna, skall användas för metodutveckling, försök och pilotinsatser, samt för strategiskt viktiga insatser för vilka landramsmedel inte kan användas, t.ex. i ett inledningsskede. Sådana insatser bör vara flexibla och kan komplettera dem som utförs inom ramen för landstrategierna, bl.a. för att bidra till lösningar av särskilt viktiga problem inom de prioriterade områdena. Regeringen bedömer att situationen i kräver särskild uppmärksamhet vad gäller miljöinsatser. I regeringens skrivelse 1993/94:252 om insatser på miljöområdet till , samt regeringens proposition 1994/95:160 om samarbete med har regeringen detaljerat informerat om målen och formerna för samarbetet med de forna . Samarbetet på miljöområdet i koncentreras fortsatt till . Utgångspunkt för insatserna är det åtgärdsprogram för som har tagits fram gemensamt av de berörda länderna och internationella finansieringsinstitutioner. De svenska insatserna består av dels institutionellt stöd till centrala och regionala miljöförvaltningar, dels investeringar, framförallt i anläggningar för avloppsrening, samt främjande av miljöanpassat jordbruk. Efter finansieras miljöinsatserna över ett sammanslaget anslag hos Sida. I propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222) redogör regeringen också för insatser i . Det institutionella samarbetet har inneburit att nationella miljöstrategier har fastställts eller är under framtagande i de tre baltiska staterna. Härigenom har grunden lagts för en nationell samsyn beträffande miljövårdens roll och behovet av åtgärder. I samverkan mellan har ansträngningarna ökat för att fördjupa det institutionella samarbetet med . Centralt sker detta med det federala miljöministeriet i . Regionalt främjas samarbetet mellan regionerna i det ryska närområdet och svenska länsstyrelser och kommuner. Kommersiell finansiering räcker inte till för att möta behoven av investeringar på vattenreningssidan. Till sådana projekt ges därför svenskt gåvobistånd. Stödet skall huvudsakligen lämnas i samverkan med internationella finansieringsinstitutioner som och Europeiska samt andra givarländer. pågår aktiviteter - i form av överenskommelser om finansiering eller som projektförberedelser - i alla prioriterade områden, s.k. hot spots, för avloppsrening i . Efter förslag från Sida har regeringen bemyndigat Sida att träffa avtal om ett nytt investeringsprogram för motsvarande . Programmet är fortfarande i huvudsak inriktat på vattenrening. Med utgångspunkt från andra delar i åtgärdsprogrammet för lyfts även jordbrukets påverkan på miljön fram i samarbetet. Det planerade kapitaltillskottet av det Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) beslutades av de nordiska miljöministrarna . Den inledda kapitalpåfyllnaden skall pågå framåt varefter inga ytterligare kapitaltillskott till det Nordiska miljöfinansieringsbolaget förutses. Ett försök att inrätta en särskild finansieringsordning för samfinansiering på gåvobasis med de internationella finansieringsinstitutionerna inleddes och administreras av det Nordiska miljöfinansieringsbolaget. Förhandlingar pågår om förutsättningarna för finansiering av verksamheten för ett andra år. Som ett led i de gemensamma nordiska ansträngningarna på miljöområdet finns det dessutom ett förslag om inrätta en s.k. miljölånefacilitet i den Nordiska investeringsbanken (NIB). Förslaget innebär en låneram om ca som skulle utnyttjas för miljöinvesteringar av nordiskt intresse i närområdet. Förutom gynnsamma miljöeffekter skulle förslaget ge svenska företag ökade möjligheter att delta i denna typ av projekt. Regeringen verkar aktivt för att detta förslag skall realiseras. Det internationella mötet "Environment for Europe" i ägnades huvudsakligen miljösituationen i samt finansieringen av insatser. På bl.a. svenskt initiativ beslutades att det regionala åtgärdsprogrammet för skall ingå som en integrerad del av den fortsatta processen inom "Environment for Europe". Miljösituationen i var ett centralt tema också vid regeringschefsmötet i . Regeringscheferna enades där bl.a. om att uppdatera åtgärdsprogrammet för samt att utveckla en regional för . På svenskt initiativ kommer ett informellt ministermöte med miljöministrar att hållas i för att inleda detta arbete. Vid regeringschefsmötet i beslöts även att miljöriskerna från oljetransporter och oljehantering i skulle granskas närmare. FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning Regeringen redogjorde i propositionen 1995/96:42 för FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning i de länder som drabbas av allvarlig torka och/eller ökenspridning, särskilt i . Den beräknas träda i kraft . Enligt regeringen är det angeläget att genomförandet av konventionens bestämmelser sker inom ramen för den reguljära biståndsverksamheten. En utveckling i denna riktning har redan inletts i de multilaterala utvecklingsorganisationerna - inkl. den globala miljöfonden - där insatserna mot markförstörelse direkt anknyter till fondens fyra huvudområden. Regeringen har ovan redovisat sin prioritering i de bilaterala program och projekt som stöder och där bl.a. markvård ingår. bör också verka för ett samordnat agerande inom EU. Miljöarbetsgruppen inom () etablerades med syfte att förbereda . 1993 förlängdes mandatet . I gruppen ingår såväl bilaterala givare som , och andra internationella organisationer. Arbetsgruppen har till uppgift att vara ett forum för medlemsländerna främst för utbyte av information och erfarenheter, men också för att uppmuntra samarbete inom miljöområdet mellan medlemsstaterna. Här ingår bl.a. att utarbeta miljöriktlinjer för biståndet. Gruppen arbetar också med frågor som rör globala miljöproblem och hur det internationella biståndssystemet kan bemästra dem. I gruppens mandat ingår också att jämföra medlemsländernas bistånd med överenskomna miljöriktlinjer samt att främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsländer och . Utöver detta sammanställer biståndskommittén statistik rörande resursflöden i anslutning till finansieringsfrågorna i . I arbetsgruppen deltar även ledande multilaterala organ och program (, och FN:s miljöprogram) och flera internationella enskilda organisationer. Gruppen arbetar numera huvudsakligen med övergripande policyfrågor och uppföljning och genomförande av överenskomna riktlinjer. Regeringen anser att arbetsgruppen är av stort värde och stödjer dess fortsatta verksamhet. Regeringen anser att dess resultat bör få en bättre spridning och att de bör genomföras i medlemsländernas och de ledande multilaterala organens verksamhet. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: I stort sett alla multilaterala | | operativa biståndsorganisationer har antagit riktlinjer för | | uppföljning av rekommendationer. Regeringen | | avser att aktivt bidra till detta arbete i syfte att i än högre | | grad integrera miljöhänsyn för hållbar utveckling i den reguljära| | verksamheten. Det är särskilt angeläget att förstärka integrationen| | genom ett tydligt och kraftfullt genomförande i | | fältverksamheten. Efter har miljödimensionen fått en starkare ställning inom , med en egen avdelning för hållbar utveckling. Miljöaspekter ingår som en central fråga i bankens syn på utveckling. Nya riktlinjer har tagits fram för ett antal sektorer, en ökad analyskapacitet har byggts upp och det finns en större personalstyrka för tekniskt bistånd på området. Arbetet är nu inne i en fas där banken i allt högre grad försöker integrera miljöaspekter i sina sektor- och landstrategier. Ett resultat av detta är att 63 nationella miljöaktionsplaner utarbetats och att ett omfattande arbete utförts för att belysa framgångsrika exempel på biståndssamarbete inom områden som luftföroreningar, vattenrening, skogsstöd m.m. Även miljökonsekvensbeskrivningar har blivit en del av bankens normala verksamhet. Infrastruktursektorn har fått nya riktlinjer efter , framför allt energi, transport och urban infrastruktur. Förändringarna kan sägas ha styrts av en strävan efter miljövänligare teknik, förebyggande miljöarbete i stället för reparationer av skador i efterhand, och lokalt anpassade lösningar som kommer till som en följd av nära konsultationer med berörda grupper. Den kritik som riktats mot för bristande miljöhänsyn särskilt i samband med långivning till infrastrukturprojekt har lett till flera resultat. För det första har banken inrättat en oberoende panel, som har till uppgift att granska enskilda projektförslag för att bedöma om banken har följt sina riktlinjer, bl.a. de på miljöområdet. För det andra har medvetenheten i bankens ledning och dess styrelse avsevärt höjts när det gäller infrastrukturprojekt, vilket lett till att förslagen noga granskas innan de godkänns. deltar som samfinansiär i flera av Världsbanksgruppens program och har aktivt drivit på det förändringsarbete på miljöområdet som pågått inom bankgruppen . En viktig del av arbetet har varit att se till att samtliga lån till verksamhet som förväntas få effekter på miljön behandlas av en miljöavdelning innan låneförslaget läggs fram inför styrelsen. riktlinjer för att integrera miljöhänsyn i verksamheten är, enligt regeringens bedömning, framåtsyftande och ansluter väl till rekommendationerna från . Från nordisk och baltisk sida har emellertid påpekats vikten av att dessa riktlinjer på ett betydligt mer kraftfullt sätt kommer till uttryck, särskilt i fältverksamheten. Asiatiska har som ett resultat av utvecklat en egen kompetens och kapacitet att på ett integrerat sätt behandla frågor om miljö och hållbar utveckling. Sålunda har banken ett eget miljökontor som driver policyutveckling samt granskar och värderar miljöpåverkan i samtliga bankens projekt från idéstadiet till utvärderingen. Regeringen anser att banken på ett seriöst och kompetent sätt verkat för att integrera miljödimensionen i sin verksamhet. finns det goda skäl att framföra krav liknande dem som gäller för . har aktivt deltagit i utformningen av de riktlinjer som antagits om skog och energi. kommer banken att vidareutveckla riktlinjerna som gäller vattenresurser. stöder detta arbete. Interamerikanska mål är att verka för hållbar utveckling i arbetet med att främja tillväxt och social välfärd både på landsbygden och i städerna. Alla projekt granskas vad gäller deras påverkan på miljön. Avsikten är att på överge projekttänkandet och närma sig ett arbetssätt där varje enskilt lands miljöstrategi blir utgångspunkten för bankens arbete. Miljöanalyser är redan en integrerad del av landprogrammeringen i . Banken söker aktivt genomföra besluten i . Målet är att verksamheten i högre grad skall ansluta till dessa beslut än vad som är fallet, i enskilda länder och på regional basis. Banken stödjer dessutom uppföljningen av konventionerna om klimatförändringar, biologisk mångfald samt mot ökenutbredning, i huvudsak genom tekniskt samarbete, som till exempel innebär stöd till uppbyggnad och förstärkning av institutioner inom miljösektorn, utbildning, m.m. Regeringen anser att , genom sitt nätverk av landkontor och nära kontakt med samarbetsländerna, har en god möjlighet att stödja hållbar utveckling i . Afrikanska har inte antagit några särskilda riktlinjer för uppföljning av . Konferensen har dock påverkat bankens arbete med policyutveckling för hållbar utveckling. Ett resultat är att miljöanalyser och miljöinformation numera ingår i bankens landstrategiska arbete. En särskild enhet för miljö och hållbar utveckling har inrättats. Denna enhet har också till uppgift att bevaka befolkningsfrågor, fattigdomsbekämpning och jämställdhet. Den miljöstrategi som godkändes i bankens styrelse gäller fortfarande. Det övergripande målet är att säkra miljömässigt hållbara investeringar och projekt i låneprogrammet. Varje projekt skall under planeringsfasen underkastas en miljömässig granskning. Banken har genomfört en rad konsultationer med enskilda organisationer för arbetet med uppföljningen av . Detta arbete kommer att intensifieras i och med etableringen av den nya enheten för miljö och hållbar utveckling. har aktivt verkat för att Afrikanska bättre skall integrera miljödimensionen i sin verksamhet, bl.a. genom att konsekvent begära miljökonsekvensbeskrivningar. Den kris, inte minst på den finansiella sidan, som påverkat bankens verksamhet, har enligt regeringens mening inneburit att integreringen av rekommendationerna från inte kunnat genomföras fullt ut. I ljuset av den stabilisering av verksamheten som pågår avser regeringen att aktivt verka för att nya riktlinjer fastslås med utgångspunkt från beslut. Efter har förslag diskuterats i Internationella jordbruksutvecklingsfondens styrelse om riktlinjer för uppföljning av verksamheten i enlighet med konferensens rekommendationer. Några sådana har dock ännu inte antagits. I fråga om ökenkonventionen tillhör fonden de organisationer som angivit att man kommer att följa konventionens syften och inriktning som en viktig komponent i arbetet för hållbar utveckling i torra och halvtorra områden. verkar, tillsammans med övriga nordiska länder, aktivt för att få till stånd kraftfulla åtgärder inom ramen för en fastlagd policy som skall integrera dimensionen om hållbar utveckling i verksamheten. har efter genomgått en reformering för att bättre kunna fokusera verksamheten på hållbar utveckling. Ett av de fyra grundläggande målen med verksamheten är också hänsyn till miljön. Utvecklingsprogrammets verksamhet är inriktad både på kapacitetsuppbyggnad på landnivå och normativt arbete på olika nivåer. Som en direkt uppföljning av bildades en särskild fond, som kallas "Kapacitet 21". Syftet är att stödja länder med att integrera rekommendationerna från . Fonden som omfattar stödjer aktiviteter i 44 länder. Utvecklingsprogrammets särskilda kontor för ökenfrågor (UNSO) är inriktat på att förhindra ökenspridning i de särskilt utsatta länderna. Kontoret har stött 43 länder i genomförandet av ökenkonventionen. Kopplingen mellan utvecklingsprogrammets globala engagemang och arbetet vid landkontoren är inte alltid tydlig. En särskild utvärdering studerar frågan om de globala programmens relevans för arbetet på landnivå. Enligt regeringens uppfattning bör utvecklingsprogrammets arbete huvudsakligen syfta till att få effekt på landnivå. Globalt och regionalt arbete bör utformas så att det ger stöd åt denna inriktning. Regeringen är dock i huvudsak positiv till utvecklingsprogrammets uppföljning av . FN:s övriga fonder och program FN:s livsmedelsprograms uppföljning av innefattar insatser som huvudsakligen utförs tillsammans med nationer eller andra FN-organisationer. Huvudinriktningen har varit ett framgångsrikt stöd till skogsskötsel, vattenhantering och markvård samt förbättrad jordbruksproduktivitet. Miljöförebyggande åtgärder i samband med katastrofer har däremot varit mindre lyckosamma, främst på grund av bristande resurser och samråd med andra aktörer. Tillsammans med undersöks möjligheterna att inkludera expertis under den behovsinventering som görs i samband med flyktinginsatser. Organisatoriskt är ansvaret svagt och spritt på flera avdelningar i sekretariatet. har i livsmedelsprogrammets styrelse påtalat vikten av uppföljning av de tematiska FN-konferenserna inkl. . En bättre samordning av insatser mellan berörda FN-organ och -program i samband med katastrofinsatser är, enligt regeringens mening, nödvändig. En sådan samordning bör integrera miljöhänsynen på ett tidigt stadium i planeringen av insatser i syfte att få till stånd hållbar utveckling. Dessutom bör ansvaret för dessa frågor i organisationen samordnas och förstärkas. har i sin s.k. ändamålsförklaring bekräftat att man strävar mot att uppnå hållbar utveckling. I övrigt har man inte antagit något särskilt program för uppföljningen av . Synpunkter på hållbar utveckling kommer däremot på ett naturligt sätt in i planeringen och utförandet av verksamhetens vatten- och sanitetsprojekt. deltar aktivt i projektbevakningen av sådan verksamhet. Verksamheten vid har efter inriktats på att finansiera olika slags miljörelaterade åtgärder med extrabudgetära medel. Sålunda utarbetas riktlinjer för hur fältoperationer skall kunna genomföras på ett miljömässigt hållbart sätt. Andra exempel på uppföljning efter är seminarier och studier om bl.a. folkomflyttningar och miljöaspekter. Organisationens miljöavdelning finansieras extrabudgetärt, vilket bl.a. skapar osäkerhet i planeringen. Vid varje avdelning i finns dock en miljöansvarig tjänsteman. Regeringen anser att flyktingkommissariatets uppföljning av rekommendationer kraftigt behöver förstärkas och integreras i den reguljära verksamheten. De riktlinjer som planeras bör fastläggas och nya utarbetas med mer generellt mandat för verksamheten. () har antagit den inriktning på befolkningsfrågor som fastlades vid om befolkning och utveckling i . Det råder numera en bred enighet kring det nya synsättet för att uppnå en hållbar balans mellan befolknings- och resurstillväxt, som enligt regeringen bör påverka inriktningen av verksamheten. Som framgått ovan anser regeringen att dimensionen hållbar utveckling skall vara en integrerad del av utvecklingen och därmed av utvecklingssamarbetet. Tillvägagångssättet är framförallt att på olika sätt bidra till att planering, genomförande och utvärdering tar hänsyn till detta synsätt. Ytterligare ett sätt att förstärka denna integrering är att med riktade medel betona eller belysa en strategiskt viktig aspekt eller verksamhet. Dessa särskilda medel skall alltså ses främst som innovativ, katalytisk och tillfällig finansiering. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör fortsatt ge ett starkt stöd | | till den globala miljöfonden och verka för att dess mandat | | ligger fast. Fonden utgör världssamfundets beredskap | | för att finansiera åtgärder mot vissa oförutsedda miljöproblem, och| | i de kommande påfyllnadsförhandlingarna gällande fondens resurser| | bör resultaten från generalförsamlingens extra möte | | beaktas. Skälen för regeringens bedömning: Den globala miljöfonden (GEF) ställer medel till förfogande på gåvobasis och förmånliga villkor för att täcka de överenskomna merkostnader, s.k. incremental costs, som mottagarländer ådrar sig på projektnivå för att uppnå globala miljövinster. Den globala miljöfonden fungerar som tillfällig finansiell mekanism för konventionerna om klimatförändringar och biologisk mångfald. För dessa konventioner täcker miljöfonden också hela kostnaden för rapportering om vidtagna åtgärder, handlingsprogram m.m. Den globala miljöfonden finansierar verksamhet genom de verkställande organen , och FN:s miljöprogram inom områdena globala klimatförändringar, biologisk mångfald, skydd av internationellt vatten och uttunning av ozonskiktet. I enlighet med den definition av verksamheten som gjorts av är av miljöfondens verksamhet att betrakta som bistånd. Miljöfondens verksamhet permanentades i samband med omstruktureringen . Fonden har under de gångna två åren haft ett ambitiöst arbetsprogram och antagit riktlinjer på både mer generell och mer detaljerad nivå. har inom styrelsen aktivt verkat för att GEF skall etablera sig som en viktig aktör inom det multilaterala arbetet med att främja målsättningarna från inom ramen för fondens särskilda mandat.