prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Inom ramen för detta arbete har bl.a. inom genomförts en rad interna åtgärder för att tydliggöra och renodla verkets olika roller. En bolagisering har också genomförts av konkurrensutsatta verksamhet genom bildandet av och (prop. 1995/96:65, bet. 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97). Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Ekonomiska mål och resurser Till följd av det nämnda bildandet av och redovisar nu Luftfartsverkskoncernen (med dotterbolag) sina ekonomiska mål på koncernnivå. Den prognos som redovisas i planen som grund för den ekonomiska utvecklingen innebär för hela total ökning av passagerare i inrikestrafik, total ökning av landningar i inrikestrafik, total ökning av passagerare i utrikestrafik, total ökning av landningar i utrikestrafik samt total ökning av överflygningar. Verket har skrivit ned sin prognos jämfört med föregående plan, framför allt på grund av inrikesflygets fortsatta svaga utveckling. föreslår ett oförändrat mål för räntabiliteten (avkastningen) på på eget kapital efter skattemotsvarighet. Beträffande utdelningsmålet, på eget kapital samt skattemotsvarighet, anför verket att detta mål, som är kopplat till utdelningen hos de 100-150 största bolagen i , bör ersättas med en koppling till aktuell utdelning hos företag i flygtransportbranschen. Detta förslag stöds även av SAS i sin skrivelse med anledning av treårsplanen. Som skäl för denna förändring anför verket bl.a. sina indirekta regionalpolitiska åtaganden i flygplatshållandet. resultat före dispositioner uppgår enligt årsredovisningen till . Verkets ekonomiska plan innebär resultat före dispositioner på 315, 344, 370 respektive . Därvid beräknas en avkastning på 16, 17, 17 respektive , och motsvarande beräknad utdelning inkl. skattemotsvarighet till 93, 114, 77 respektive . föreslår en ändring av målet för soliditeten till att denna skall uppgå till . Detta innebär en sänkning från målet enligt gällande plan. Verket anger att målet på bör vara högre än det föreslagna, men anför som skäl för sänkningen de ändrade regler för redovisningen av finansiell leasing inkl. SkyCity som, allt annat lika, sänker soliditeten i Luftfartsverkskoncernen . I den ekonomiska planen är soliditeten 21, 23, 24 respektive . föreslår en oförändrad restriktion för prishöjningar som innebär att trafikavgifterna får öka med högst av nettoprisindex, räknat . Verket redovisar i planen att prishöjningarna understigit målet med undantag av . En prishöjning aviseras i planen som en följd av det då förväntade bortfallet av intäkter från taxfreeförsäljning genom ändrade regler inom EU. föreslår i treårsplanen inte något särskilt mål för förbättring av totalproduktiviteten i verksamheten, utan hänvisar bl.a. till effekten av prisrestriktionen. Verket föreslår en investeringsnivå på sammanlagt , vilket är en minskning med ca jämfört med nuvarande treårsplan 1995-1997. En viss förskjutning av investeringsobjekten har skett, varigenom en besparing kunnat ske på jämfört med gällande plan. De största investeringsobjekten är fortfarande den tredje rullbanan på och flygtrafikledningssystemet, som beräknas ta i anspråk respektive . Det bör nämnas att de senare investeringarna inte påverkas i nämnvärd grad av den tidigare nämnda pågående diskussionen om ökad europeisk samordning av flygtrafiksystemet. ligger även färdigställandet av ny flygplats i och ny terminal i . beräknas av investeringarna finansierade med egna medel. Övriga avser lån, vilka tagits i , och vissa externa medel, framför allt bidrag från landsting och kommuner samt från till investeringarna i och . Regeringen konstaterar att () inte haft några invändningar i revisionsberättelsen över årsredovisning för . Beträffande verkets resultat efter skattemotsvarighet för uppgick detta till vilket innebär en förbättring jämfört med prognosen 1995, som uppgick till . De sänkningar av räntabiliteten på eget kapital och soliditeten som redovisas jämfört med budgetpropositionen hänger huvudsakligen samman med de tidigare nämnda ändrade redovisningsprinciperna som införts. Regeringen har ingen erinran mot att ekonomiska mål för , i och med utökningen av dotterbolagsverksamheten, i fortsättningen avser koncernnivån, i likhet med vad som redan gäller för t.ex. . Regeringen, som delar uppfattning att det rationalise- ringsarbete som genomförts inom verket måste fortsätta, anser att det av detta skäl även för bör sättas ett mål för förbättring av totalproduktiviteten, beräknad som en prisrensad kvot mellan totala intäkter och totala kostnader, och föreslår ett mål på . Beträffande de ekonomiska målen anser regeringen att ett mål för soliditeten i Luftfartsverkskoncernen bör ta hänsyn till de nya redovisningsreglerna. Den i planen föreslagna förändringen i denna del bör således betraktas som en teknisk justering. Detta synsätt stöds även av . förslag att soliditeten i koncernen vid utgången av skall uppgå till lägst kan därför tillstyrkas. Det i sak oförändrade målet för räntabiliteten att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital kan likaså tillstyrkas för den nu aktuella . Det kan noteras att verket aviserat att det finns stora osäkerheter om detta mål kommer att vara hållbart bortom den aktuella treårsperioden. Orsaken är bl.a. effekterna på ekonomi av bortfallet av taxfreeförsäljningen inom EU från , samt de omfattande investeringar som utbyggnaden av med en tredje rullbana och moderniseringen av flygtrafikledningssystemet innebär . Vidare kan även nämnas de diskussioner om regler för avgiftssättningen vid flygplatserna och för undervägsavgifterna som pågår inom EU och EUROCONTROL och som kan komma att påverka Luftfartsverkets prissystem. Regeringen delar emellertid verkets uppfattning att dessa frågor bör behandlas samlat när större klarhet nåtts, lämpligen i samband med nästkommande treårsplan. Beträffande frågan om mål för utdelning anser regeringen att det finns för få företag inom flygtransportbranschen och att dessa har alltför skild verksamhet för att dessa skall kunna tjäna som relevant riktlinje för utdelning. Den nuvarande kopplingen till större börsbolag tjänar framför allt som riktmärke för ägarkrav på välskötta större företag. Frågor om regionalpolitiska åtaganden hör framför allt hemma i det pågående arbetet inom . Mot denna bakgrund finns det inte skäl att nu ändra det gällande målet för utdelning på av eget kapital efter skattemotsvarighet. Regeringen har ingen erinran mot den föreslagna oförändrade prisrestriktionen liksom nivån, inriktningen och finansieringsförslaget av inve- steringarna . I enlighet med vad regeringen anfört om styrningen av bedöms med senare redovisade beräkningar verkets ekonomi utvecklas enligt följande tabell: -------------------------------------------------------------------- | År | 1997 | 1998 | 1999 | -------------------------------------------------------------------- | Resultat efter | 310 | 349 | 426 | | skattemotsvarig- | | | | | het (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Räntabilitet på | 23 | 22 | 19 | | eget kapital | | | | | efter | | | | | skattemotsvarig- | | | | | het (%) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Beräknad | 62 | 58 | 88 | | skatte- | | | | | motsvarighet | | | | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Utdelning | 97 | 119 | 137 | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- | Soliditet (%) | 24 | 26 | 27 | -------------------------------------------------------------------- | Investeringar | 815 | 930 | 1320 | | (mkr) | | | | -------------------------------------------------------------------- Anpassning av svenska flygplatser till krav är, som regeringen tidigare redovisat, observatör i det s.k. . förhandlar , och om medlemskap i , och och om samarbetsavtal med samma innehåll, så att den nordiska passfriheten kan bevaras som de nordiska länderna kan delta i ett bredare europeiskt samarbete. Avsikten är att förhandlingarna skall kunna slutföras och skall föreläggas ett förslag som innebär att samtliga nordiska länder skall börja tillämpa reglerna i . Vid en svensk anslutning till innebär befintliga flygförbindelser med länder utanför Schengenområdet att svenska flygplatser kommer att fungera som yttergränsstationer. De nuvarande medlemsländerna i har beslutat att vid terminaler där både resenärer mellan och resenärer till och från länder utanför detta område passerar, skall de båda kategorierna separeras från varandra. Resor inom Schengenområdet skall vad gäller personkontrollen jämställas med inrikes resor. För resor till eller från länder utanför Schengenområdet skall kontrollen i gengäld ske enligt enhetliga regler. har, gemensamt med polis och tull genomfört en analys av de konsekvenser som bedöms bli följden vid de svenska flygplatserna av ett svenskt medlemskap i . Verket konstaterar därvid att den ringa trafiken till länder utanför Schengenområdet vid flertalet flygplatser endast innebär mindre behov av förändringar. Vid de tre största flygplatserna, , och innebär emellertid framför allt kraven på separering av trafikantströmmar enligt ovan ytterligare investeringsbehov jämfört med ovan redovisad investeringsplan. har preliminärt beräknat att i storleksordningen några behöver investeras vid dessa flygplatser för att ett svenskt medlemskap skall kunna genomföras från . Anpassningen av flygplatserna till de krav som ställer är av central betydelse för ett svenskt medlemskap i detta samarbete.Det är emellertid i nuvarande läge inte möjligt att slutligt konstatera ett svenskt tillträde kan ske. Det finns emellertid ingen anledning att nu frångå den av tillämpade planeringen inför ett svenskt medlemskap . Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av en svensk anslutning till och med en samlad bedömning med anledning av dessa 1997. Även finansieringen av kostnaderna för del bör enligt regeringens mening, bl.a. mot bakgrund av de osäkerheter i underlag och förutsättningar som ännu återstår, behandlas i samband härmed. Enligt nu gällande riksdagsbeslut (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. 1993/94:TU15, rskr. 1993/94:159) finns ett successivt avtagande utjämningsbidrag till fem större kommunala flygplatser (, , , och ) enligt en modell där dessa jämförs med flygplatser av motsvarande storlek. Utjämningsbidraget knöts till arbetet med att uppnå ett nollresultat i verkets division Regionflygplatser . I propositionen uttrycktes att arbetet innebär att olikheter i verksamhetsförutsättningar mellan de statliga och kommunala flygplatserna av likartad storlek torde komma att minska successivt för att i princip vara borta. Därmed bör också de bärande skälen för ett särskilt utjämningssystem då ha bortfallit. och överfördes respektive från till dessa fem flygplatser, varav respektive drogs av från verkets utdelning. Prognosen för är enligt ett bidrag på ca varav får dras av från utdelningen. anför i treårsplanen att man anser att man nu vidtagit sådana åtgärder, bl.a. vad avser flygtrafikledningskostnader vid kommunala flygplatser och åtgärder inom , att resultatutjämningen helt skall slopas i enlighet med plan. Som framgår är bidraget för nu beräknat till ca i stället för i propositionen förväntade ca . Såväl kommunerna som bedömer att en tillämpning av motsvarande jämförelsemodell som för kommer att visa på ett utjämningsbehov på ca . har i en skrivelse till regeringen redogjort för ett preliminärt avtal mellan verket och de fem kommunala flygplatserna där åtagit sig att förlänga resultatutjämningssystemet . Därefter skall nuvarande system upphöra. Kostnaden skall därvid helt belasta ekonomi. Verket begär i skrivelsen bemyndigande att utbetala sådana bidrag inom en maximal ram på och inom en maximal ram på maximalt . Det framgår klart av proposition att nuvarande system är tänkt som en övergångslösning med slutpunkt . De rationaliseringsmål som systemet då kopplades till beträffande egen regionflygplatsverksamhet har emellertid ännu ej helt kunnat uppnås, bl.a. till följd av en svagare trafikutveckling i inrikesflyget än som då förväntades. Mot denna bakgrund har regeringen ingen erinran mot att ingår ett avtal med de berörda kommunala flygplatserna om en förlängning av nuvarande resultatutjämningssystem , och om så visar sig nödvändigt, som längst t.o.m. , i enlighet med det nu presenterade preliminära avtalet. De begärda bemyndigandena bör därför bifallas. Någon nedsättning av inleveransen från av dessa skäl bör däremot inte utgå . Det bör noteras att frågor om flygets roll i trafikförsörjningen kommer att behandlas trafikpolitiska beslut. Det är därvid rimligt att frågor om statens framtida ansvar för flygplatsnätet får en långsiktig lösning. Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen 1994/95 Utgift 30 2001) 1995/96 Anslag 15 200 Utgiftsprognos 15 200 därav 1996 15 200 1997 Förslag 15 200 1998 Beräknat 15 200 1999 Beräknat 15 200 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget utgörs av driftbidrag till kommunala flygplatser med regio- nalpolitiskt viktig flygtrafik i skogslänen (från till ). och kommuner hemställer i en skrivelse om återgång till 1994/nivå på . Det saknas övervägande skäl att ompröva anslagets omfattning i avvaktan på överväganden bl.a. i samband med den trafikpolitiska propositionen . Stödet bör, i linje med överenskommelsen mellan regeringen och de politiska företrädarna för och om generella statsbidrag, tills vidare vara nominellt oförändrat. () har som övergripande mål att, i syfte att öka säkerheten, undersöka orsaken till alla allvarliga luftfarts-, sjö- och järnvägsolyckor och andra allvarliga olyckor samt tillbud till sådana olyckor. SHK skall genom sitt utredningsarbete bidra till att förebygga olyckor och tillbud till olyckor. SHK delar in sina kostnader i fasta kostnader och i kostnader för de särskilda undersökningarna (rörliga kostnader). De fasta kostnaderna utgörs av sådana kostnader som inte kan hänföras till någon särskild undersökning och betalas av Försvarsdepartementet, , , och Försvarsmakten. De rörliga kostnaderna skall bäras av berörda, utom de kostnader som hänför sig till andra olyckor än luftfartsolyckor, civila sjöfartsolyckor och järnvägsolyckor, vilka finansieras över utgiftsområde 6 och anslaget C 5. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. ---------------------------------------------------------------------- | SHK:s fasta kostnader får uppgå till högst för | | . | | | | De fasta kostnaderna skall fördelas enligt följande, om inte annat| | kan överenskommas mellan berörda intressenter: | | | | Försvarsdepartementet | | | | | | | | Försvarsmakten | ---------------------------------------------------------------------- har granskat SHK:s årsredovisning för /95 och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen anser att SHK:s resultatredovisning bör förbättras. Redovisningen är utförlig till vissa delar, men det är svårt att utläsa effektiviteten i verksamheten. SHK hade under /95 i uppdrag att utveckla verksamhetsmålen och lägga förslag till kompletteringar, samt att utveckla resultatmått och metoder för värdering av verksamhetens effektivitet. Uppdraget har återrapporterats under innevarande budgetår. Under /95 uppgick SHK:s fasta kostnader till . De rörliga kostnaderna uppgick under till . Denna summa inkluderar medel som erhållits över ett särskilt anslag för utredningskostnader med anledning av förlisning. Mot bakgrund av vad SHK anför i sin anslagsframställning anser regeringen att SHK:s fasta kostnader för högst får uppgå till . SHK har hemställt om att fördelningen av de fasta kostnaderna förblir oförändrad enligt följande: Regeringen anser att denna fördelning bör gälla om inte annat kan överenskommas mellan berörda intressenter. Verksamhetsområdet omfattar post- och telekommunikation samt informationsteknik. är den myndighet som av regeringen utsetts att ha tillsyn över post-, tele- och radiokommunikationsområdet. har som huvudinriktning att erbjuda telekommunikationstjänster på den svenska telemarknaden. Posten AB:s huvudinriktning är att på den svenska marknaden erbjuda rikstäckande post- och kassaservice. och är statligt helägda aktiebolag. Det övergripande telepolitiska målet är att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Regeringen har påbörjat en översyn av telelagen och de telepolitiska målen och avser att överlämna en proposition om ändringar i telelagen (1993:597) . Det avtal som staten och tecknade i samband med bolagiseringen av går ut . Avtalet kommer emellertid att förlängas till tills dess lagändringarna kan träda i kraft. Inom postområdet är de övergripande politiska målen att det skall finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev och paket kan nå alla oavsett adressort. Det skall vidare finnas möjlighet för alla att få brev befordrade till enhetliga och rimliga priser. Privatpersoner skall ha möjlighet att få paket befordrade till enhetliga priser. Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservice som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. överlämnade regeringen till en proposition med ändringar i postlagen (prop. 1995/96:218). I denna finns förslag på ändrade politiska mål på postområdet. Utvecklingen på telekommunikations- och postmarknaderna Telemarknaden är i snabb förändring. Detta gör det mycket svårt att få fram pålitliga och aktuella uppgifter. De uppskattningar som här anges är hämtade från departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38) vilka i sin tur är hämtade från ett flertal källor. Den totala marknaden för telekommunikationer uppgår till . Telemarknaden har ökat mellan och baserat på omsättningssiffrorna. har minskat sin marknadsandel från till . Den största ökningen i marknadsandelar svarar företag inom för (Tele2 och ), deras andel av den totala marknaden är . Nordic Tel (ägare till Europolitan) har en andel på . Den totala marknaden för telefonitjänster uppgick till . De totala telefoniintäkterna ökade med mellan och , vilket motsvarar i reala termer, dvs. med hänsyn tagen till inflationen. Intäkterna för när- och regionsamtal har ökat kraftigt beroende på taxehöjningar för hushållen motsvarande fram . Samtalsvolymen antas vara relativt oförändrad, då närsamtalen inte är särskilt priskänsliga. Intäkterna från utlandstrafiken har hållit sig relativt i reala termer, vilket emellertid döljer de två motverkande effekterna av kraftigt sjunkande taxor och kraftigt ökad efterfrågan. Den totala marknaden för mobiltelefoni uppgick till , en ökning med i reala termer. Enbart beräknas dock marknaden ha vuxit med . Antalet mobilabonnemang /96 uppgick till 2 miljoner som motsvarar en penetration på , vilket är högst i världen. Sedan telelagen trädde i kraft har en kraftig ökning skett av antalet företag som bedriver eller avser att bedriva någon form av televerksamhet på den svenska marknaden. fanns det två tillståndshavare för fast telefoni, uppgick antalet tillståndshavare till tolv. På mobiltelefonisidan har antalet företag med tillstånd ökat från tre till sju . Postmarknaden förändras inte tillnärmelsevis lika fort som telekommu- nikationsmarknaden. fanns det sju postoperatörer på den svenska postmarknaden: , , , , , . är det helt dominerande företaget på postmarknaden. Posten och befordrar av de anmälningspliktiga postvolymerna i . Posten är den enda postoperatör som befordrar alla typer av brevförsändelser över hela landet. -------------------------------------------------------------------- | - De övergripande målen på postområdet samt de övergripande | | telepolitiska målen ses över samt förtydligas i regeringens | | proposition (1995/96:218) Ändringar i postlagen (1993:1684) | | m.m. samt kommande proposition angående ändringar i telelagen.| | | | - Det tidigare anslaget C 2. Upphandling av särskilda samhälls- | | åtaganden bör delas upp i tre anslag; ett för upphandling av | | särskilda samhällsåtaganden för funktionshindrade på post- och| | teleområdet, ett för upphandling av totalförsvarsåtaganden på | | postområdet samt ett för totalförsvarsåtaganden på teleområdet.| | | | - Från anslaget D 8. Ersättning för texttelefoner, utgiftsområde 9| | överförs 54 915 tkr till utgiftsområde 22, anslaget C 2. Upp- | | handling av särskilda samhällsåtaganden. Upphandlingar på tele- och postområdet har under /95 genomfört plane- ringsdialoger med de operatörer som planerar och genomför åtgärder som är av intresse för totalförsvaret. Sårbarheten har minskats genom att GSM-växlar samt driftcentraler, transmissions- och stödsystemutrustningar för Telias fasta nät erhållit fullträffsskydd. Ett antal utrymmen för förmedlingsstationer har fullträffsskyddats under /95 och i början av /96. Avtal om signalskydd och säkerhetsskydd har träffats. Säkerhetsskyddsavtal har ingåtts med byggentreprenörer och teleoperatörer. Under /96 har den mest påtagliga minskningen av telekommunikationernas sårbarhet skett för att stärka den rikstäckande infrastrukturen. Skyddsåtgärder i nät har upphandlats från och till kostnadsbaserade priser. Medverkan från teleoperatörer i ledningsövningar och krigsplanläggning har upphandlats. Kryptotelefoner har upphandlats av . Rörliga basstationer har upphandlats från till kostnadsbaserat pris. Ett antal utredningar har upphandlats från operatörerna. har av upphandlat åtgärder för att vidmakthålla beredskap för driftvärn och fältpost, planläggning samt deltagande i övningar m.m. Anskaffning av reservkraft för åtta postsorteringsterminaler pågår, därigenom bedöms sårbarheten vid svåra nationella påfrestningar i fred och krig minska. Postens deltagande i planering, utbildnings- och övningsverksamhet har även upphandlats. har ingått ett säkerhetsavtal med . pågår försök med elektronisk fältpost till den svenska övervakningsstyrkan i Bosnien. På teleområdet har nummerupplysningstjänst för funktionshindrade upphandlats från . På regeringens uppdrag har genomfört en studie i syfte att utreda nuvarande och kommande standardiseringsbehov inom telekommunikationsområdet för funktionshindrade. En standardiseringsgrupp har inrättats för att se över funktionshindrades behov vid standardisering av teletjänster och terminaler. På postområdet har upphandling skett av blindskriftsförsändelser mellan synskadade samt till och från institutioner. Vidare har en utsträckt post- och kassaservice till äldre och handikappade upphandlats, tjänsterna har upphandlats från . Upphandlingsmodellen har, både på totalförsvarområdet samt handikappområdet, visat sig vara ett kostnadseffektivt system. Postens verksamhetsområde påverkas i hög grad av den datatekniska utvecklingen. Främst påverkas områdena bank- och betalningstransaktioner där efterfrågan har minskat . En motsvarande minskning i efterfrågan har skett vad gäller paket via postkontor till företag och privat personer. Främsta orsaken är en allt större övergång till dörr- till- dörr befordran av företagspaket. Omstruktureringar av verksamheten har genomförts för att genom kostnadsreduceringar kunna behålla antalet serviceställen. Postkontoren har ersatts med entreprenadlösningar som Post i butik eller med så kallad Närpost. Post i butik innehåller samma service medan närpostlösningen tillhandahåller mer begränsad service. fanns det totalt 1 847 serviceställen, varav 1 222 utgjordes av postkontor, 58 utgjordes av postkontor i butik, 373 utgjordes av Post i butik , 92 utgjordes av Närpost samt övriga servicepunkter som uppgick till 102, därtill kan läggas 2 658 lantbrevbärarlinjer som också tillhandahåller kassaservice. i butik har mottagits väl.