prop · GK0313 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1996/97:13 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet . I redovisningen ingår bl.a. en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar, en sammanfattning av fondstyrelsernas utvärdering av den egna medelsförvaltningen samt regeringens utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. I redovisningen ingår även en redogörelse för avvecklingsstyrelsens verksamhet . 2 AP-fondens verksamhet och organisation m.m. 3 2.1Historik 3 2.2Regeländringar 4 2.3Pensionsreformen 5 3 Sammanställning av årsredovisningarna 5 3.1Bakgrund och grundläggande termer 5 3.2Utvecklingen på de finansiella marknaderna 7 3.3AP-fondens samlade resultat 8 3.4Resultaten i fondstyrelserna 12 4 Utvärdering av fondstyrelsernas verksamhet 14 4.1Första-tredje fondstyrelserna. 15 4.1.1 Sammanfattning av första-tredje fondstyrelsernas resultatuppföljning 15 4.1.2 Regeringens utvärdering av första-tredje fondstyrelsernas resultat. 18 4.2Fjärde och femte fondstyrelserna. 21 4.2.1 Sammanfattning av fjärde och femte fondstyrelsernas resultatuppföljningar. 21 4.2.2 Regeringens utvärdering av fjärde och femte fondstyrelsernas resultat. 5 Fastställande av balansräkning 29 Bilaga 1 Årsredovisning första-tredje fondstyrelserna Bilaga 2 Årsredovisning fjärde fondstyrelsen Bilaga 3 Årsredovisning femte fondstyrelsen Bilaga 4 Årsredovisning avvecklingsstyrelsen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen skall göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och en utvärdering av styrelsernas förvaltning av fond- kapitalet. Detta framgår av 45 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. I likhet med föregående års skrivelser kommer regeringen att lämna en redogörelse för avvecklingsstyrelsens verksamhet i detta sammanhang och överlämna dess verksamhetsberättelse till . I årets utvärdering kommer inte avvecklingsstyrelsen att redovisas separat utan tillsammans med första- femte fondstyrelserna. I detta sammanhang bör nämnas att beslutade att avvecklingsstyrelsen skulle ombildas till en sjätte fondstyrelse (SFS 1996:697). omfattas alltså den sjätte fondstyrelsen bl.a. av reglerna om årsredovisning och utvärdering. De fem fondstyrelserna och avvecklingsstyrelsen har överlämnat sina års- redovisningar för till regeringen, se bilagorna 1-4. Vidare har första- femte fondstyrelserna överlämnat en egen utvärdering av sin förvaltning av fondmedlen (resultatuppföljning). För avvecklingsstyrelsen har någon sådan skyldighet inte funnits. Utvärderingarna har sin utgångspunkt i de närmare mål för placeringsverksamheten som resp. styrelse har fastställt. I skrivelsen lämnar regeringen i avsnitt 2 en redogörelse för Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) verksamhet och organisation och i avsnitt 3 en sammanställning av årsredovisningarna. Därefter kommer i avsnitt 4 en sammanfattning av resultatuppföljningarna och regeringens utvärdering av medelsförvaltningen. Fondstyrelsernas resultat presenteras översiktligt i avsnitt 3. En mer detaljerad information kan erhållas genom de årsredovisningar som finns bilagda skrivelsen. 2 AP-fondens verksamhet och organisation m.m. inom AP-fonden handhas av fem fondstyrelser samt avvecklingsstyrelsen. Deras verksamhet regleras i lagen med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR). AP-fonden tillkom som en följd av införandet av en allmän tilläggspension. Trots att pensionsreform formades som ett rent fördelningssystem (dvs. varje års pensioner finansieras genom avgifter på den aktiva befolk-ningens inkomster under ) fann man det motiverat att en betydande fondbildning kom till stånd. Skälen härför var dels ett samhällsekonomiskt intresse av att hålla uppe sparandet i ekonomin, dels ett behov av att bygga upp en buffert för att klara kortsiktiga skillnader mellan avgiftsinkomster och pensionsutbetalningar. När avgiftsuppbörden till Allmänna tilläggspensionen (ATP) i form av arbetsgivaravgifter inleddes delades förvaltningen mellan första, andra och tredje fondstyrelserna. Fondstyrelserna skulle enligt lagen huvudsakligen placera medlen i svenska räntebärande värdepapper och handha förvaltningen. Första-tredje fondstyrelserna har sedan AP-fondens tillkomst haft ett gemensamt kansli som sköter förvaltningen. Förutom förvaltningen fick styrelserna i uppgift att tillhandahålla de medel som behövs för utbetalning av ATP- pensionerna inkl. kostnaderna för administrationen av ATP-systemet. För att ge möjlighet för fonden att bredda placeringsmöjligheterna till att omfatta även aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden inrättades en fjärde fondstyrelse och en femte fondstyrelse . Fjärde och femte fondstyrelserna har separata förvaltningar. 1992 avvecklades löntagarfondstyrelserna och de tillgångar och skulder som då förvaltades av styrelserna fördes över till en gemensam förvaltning av en avvecklingsstyrelse. Styrelsen fick i uppgift att förvalta medlen och förbereda en total utskiftning av dessa. genomfördes ett flertal förändringar i APR som fick betydelse även för utformningen av regeringens skivelse om Allmänna pensionsfondens verksamhet. Bland annat infördes enklare och mer generella placeringsregler för första-tredje fondstyrelserna. Även rambestämmelserna som anger målen för styrelsernas förvaltning ändrades genom att kraven på långsiktigt hög avkastning med iakttagande av tillfredsställande riskpridning renodlades för samtliga styrelser. För första-tredje fondstyrelserna ställs därutöver krav på tillfredställande betalningsberedskap och betryggande säkerhet. När det gäller frågan om utvärdering och redovisning av förvaltningen infördes en skyldighet för styrelserna att fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Med utgångspunkt i dessa målformuleringar skall fondstyrelserna utvärdera sin egen förvaltning. För årsredovisningarna infördes ett uttryckligt krav på att dessa skall upprättas med iakttagande av god redovisningssed som skyldigheten att redovisa efter reala principer togs bort. har endast smärre ändringar gjorts i övergångsbestämmelserna till APR avseende avvecklingsstyrelsens verksamhet. Genom ändringarna har reglerna för avvecklingsstyrelsens verksamhet getts fortsatt giltighet (SFS 1995:855). Vidare har beslutats att de medel som fanns kvar i avvecklings-styrelsen vid utgången av inte skall utskiftas utan behållas inom AP-fonden och förvaltas av avvecklingsstyrelsen. I placeringsbestämmelserna för avvecklingsstyrelsen har också smärre ändringar gjorts (SFS 1995:856). beslutade att avvecklingsstyrelsen skulle permanentas inom ramen för AP-fonden och byta namn till sjätte fondstyrelsen (prop. 1995/96:171, bet. 1995/96:NU24, rskr. 1995/96:284, SFS 1996:697). Vidare beslutades att styrelsen skall förvalta de som beslutat omfördela från första-tredje fondstyrelserna till placeringar på riskkapitalmarknaden. Dessa medel, liksom de medel som fanns kvar i avvecklingsstyrelsen, skall huvudsakligen placeras i svenska aktier. Pensionsarbetsgruppen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1994:20). Regeringen lade fram ett förslag till ett reformerat pensionssystem i en riktlinjeproposition (prop. 1993/94:250). Riktlinjerna antogs av . I propositionen redovisas en genomgripande reform av det allmänna pensionssystemet. Reformen syftar till att göra systemet mer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Ett annat syfte är att stärka sambandet för den enskilde mellan avgift och förmån. Systemet skall därmed bli mer robust än dagens system. I det nya pensionssystemet skall huvuddelen av inbetalda avgifter - - användas till att finansiera utgående pensioner inom ramen för ett fördelningssystem. Om det uppkommer överskott i denna del skall detta fonderas i AP-fonden. På motsvarande sätt skall underskott även fortsättningsvis finansieras ur fonden. AP-fonden kommer således även i fortsättningen att utgöra en buffert inom fördelningssystemet. Den resterande delen av inbetalda avgifter - - skall avsättas till en individuell premiereserv. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som bl.a. skulle lämna förslag på hur premiereservsystemet tekniskt bör utformas. Utredningen, som antog namnet , har överlämnat sitt delbetänkande Allmänt pensionssparande (SOU 1996:83). Utredningen har presenterat en modell, kallad Allmänt pensionssparande (APS). Enligt förslaget skall förvaltningen av de sparade medlen ske i särskilda värdepappersfonder fram till dess att den enskilde spararen går i pension. Vid pensioneringstillfället skall, enligt förslaget, innestående medel användas för tecknande av pensionsförsäkring hos den statliga försäkringsgivaren. 3 Sammanställning av årsredovisningarna 3.1 Bakgrund och grundläggande termer AP-fonden har till uppgift att bl.a. förvalta de medel som bidrar till finansie- ringen av de allmänna tilläggspensionerna. Målet för fondförvaltningen är att i ett långsiktigt perspektiv maximera avkastningen på tillgångarna. För första- tredje fondstyrelserna gäller att medlen skall förvaltas så att de ger en långsiktigt hög avkastning som kraven på tillfredsställande be- talningsberedskap, riskspridning samt betryggande säkerhet tillgodoses. Fjärde och femte fondstyrelserna skall placera medlen så att kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredställande riskspridning tillgodoses. Det åligger fondstyrelserna att lämna en egen utvärdering av verksamheten till regeringen. Regeringen skall sammanställa fondstyrelsernas resultat, sammanfatta och granska utvärderingarna samt lämna en egen bedömning av verksamheten till . Som nämnts i inledningen skapades AP-fonden dels för att kompensera en förväntad nedgång i det privata sparandet när ATP-systemet infördes, dels för att bygga upp en buffert för att klara kortsiktiga skillnader i in- och utbetalningar i pensionssystemet. Kraven på buffertfunktionen har, till följd av de växande underskotten i ATP-systemet , blivit allt större. har underskotten dock klarats med den löpande direktavkastningen. Direkt-avkastningen utgörs av summan av alla inkomsträntor och övriga intäkter som kommer fonden till del . Pensionsutbetalningarna i fondsystemet överstiger numera avgiftsinkomsterna varför endast avkastningen på kapitalet kan sägas bidra till sparandet i ekonomin, under förutsättning att det överstiger avgiftsunderskottet. Avkastningen på kapitalet kan jämföras med avkastningen på de marknader där de olika fondstyrelserna agerar eller också kan resultatet av förvaltningen jämföras med de resultat som andra liknande förvaltare presterat. Vid jämförelser och utvärdering bör man utgå ifrån det marknadsvärderade resultatet. I detta resultat ingår direktavkastningen samt realiserade och icke realiserade värdeförändringar i kapitalet. Resultatet återspeglar således fondens verkliga värdeförändring . Den del av balansräkningen som i andra sammanhang betecknas som eget kapital, dvs. tillgångarna minus skulderna, benämns här fondkapital. Fondkapitalet består av nettot av inbetalda pensionsavgifter och pensions-utbetalningar samt de ackumulerade överskotten/underskotten i placeringsverksamheten. Eftersom målen enligt APR är att fondstyrelserna långsiktigt skall uppnå en hög avkastning bör utvärderingens utgångspunkt vara att särskilt studera avkast- ningen på de medel som fondstyrelserna fått i uppdrag att förvalta. Ett sätt att mäta avkastningen är att ställa det marknadsvärderade resultatet i relation till det genomsnittliga fondkapitalet . Ett relevant avkastningsmått erhålls då för de medel resp. fondstyrelse förvaltar. En marknadsvärdering av tillgångarna medför att resultatet kan variera kraftigt men sett över utjämnas dessa fluktuationer. Utvärderingen måste också ta hänsyn till de omvärldsfaktorer och restriktioner som påverkar fondstyrelsernas avkastning. Således kan förvaltningen av kapitalet vara framgångsrik även om fondens värde minskat beroende på att marknadens genomsnittliga avkastning varit än lägre. Motsatsvis kan fondens avkastning visa på en betryggande värdesäkring av kapitalet utan att förvaltningen gått bra jämfört med utvecklingen för relevanta index. 3.2 Utvecklingen på de finansiella marknaderna AP-fondens resultat är beroende av utvecklingen på ränte-, aktie- och fastighetsmarknaderna. En kort summering av utvecklingen på dessa marknader ges därför innan sammanställningen av fondstyrelsernas resultat redovisas. Jämfört med den internationella ränteuppgången och kronförsvagningen var utvecklingen på de finansiella marknaderna huvudsakligen positiv i den bemärkelsen att räntorna sjönk och kronans värde stärktes mot utländska valutor. bromsades den ekonomiska aktiviteten i OECD-området och inflationstakten sjönk från till . De internationella långräntorna sjönk och den amerikanska dollarn stärktes kraftigt mot yenen. Året inleddes dock med en finansiell kris i som påverkade de internationella marknaderna negativt. Politisk osäkerhet i och förstärkte den negativa bilden och orsakade turbulens på de finansiella marknaderna. Under dessa omständigheter försvagades valutorna och räntorna steg i de s.k. hög- riskländerna, dit även räknades in. Kapital strömmade från dessa länder till stabilare länder som , vilket ökade spänningarna inom den europeiska växelkursmekanismen (). i genomförde en rad räntesänkningar som bidrog till att turbulensen minskade. föll långräntorna tillbaka även i högränteländerna och spänningarna inom minskade, vilket gynnade också den svenska kronan. I takt med ett ökat förtroende för ekonomiska utveckling sjönk 10-årsräntan från nivåer kring till vid slutet av året, vilket var en bättre utveckling än för flertalet övriga högränteländer. För en portfölj av första-tredje fondstyrelsernas karaktär, med stora andelar placerade i nominella räntebärande värdepapper, innebär en sådan utveckling att stora positiva värdeförändringar uppstår, eftersom värdet på tillgångarna stiger i takt med att marknadsräntorna sjunker. Dock innebär denna utveckling att nyinvesteringarna sker i värdepapper till lägre räntenivåer vilket kan ge sämre avkastning. Första-tredje fondstyrelsernas placeringar i nominella räntebärande värdepapper uppgick vid utgången av till . Fastighetsmarknaden har haft en negativ utveckling som resulterat i stora förluster för kreditinstituten. Uppgången i fastig- hetspriserna var exceptionell . Skattereformen, en lägre inflation och högre realräntor tillsammans med en svag konjunktur gjorde att priserna sjönk kraftigt . Först började marknaden stabiliseras med en prisuppgång i vissa områden. har värdet på fastigheter ökat i och i viss mån även i till följd av stigande hyresnivåer. Även om aktiviteten på den svenska fastighets- marknaden, framför allt i , ökat så förefaller den inte ännu vara helt återställd. Hos många fastighetsägare kvarstår behov av att omstrukturera sina fastighetsinnehav. Första-tredje fondstyrelserna har investerat stora belopp i fastigheter och AP-fonden är nu en av största fastighetsförvaltare. Marknadsvärdet på fondstyrelsernas direktägda fastighetsinnehav uppgick till ca varav ca 2,3 miljarder avser fastigheter i utlandet, företrädesvis i . Fjärde och femte fondstyrelserna har tillsammans investerade i aktier. Merparten har investerats i svenska aktiebolag på , av fondstyrelsernas aktieinnehav avser aktier i utländska bolag. På steg Veckans Affärers totalindex , vilket motsvarar uppgången i världsindex. Flertalet större utländska börser hade en mycket positiv utveckling med tvåsiffriga värdeökningar. Ökad finansiell stabilitet och uppreviderade företagsprognoser tillsammans med uppköp och sammanslagningar bidrog till den positiva utvecklingen på . Utländskt intresse i och sammanslagningen av förklarar delvis läkemedelsbranschens uppgång . Den räntekänsliga bank- och försäkringsbranschen steg medan investmentbolagen steg . Sämre gick det för verkstadsindustrin som endast steg och för skogsbranschen som föll , vilket delvis kan förklararas av den starkare kronkursen. 3.3 AP-fondens samlade resultat Marknadsvärdet på AP-fondens samlade fondkapital var vid årets utgång . Fondens marknadsvärderade resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på på det genomsnittliga fondkapitalet. Av detta resultat användes för att täcka avgiftsunderskott i ATP-systemet. I det följande redovisas en sammanställning av fondstyrelsernas resultat, till- gångar, placeringar och avkastning. Avsikten är att ge en överskådlig bild av AP-fondens samlade tillgångar. AP-fonden har av tillgångarna investerade i tillgångsslag vars marknadsvärde är direkt beroende av ränteutvecklingen. Sjunkande marknadsräntor medförde att marknadsvädet på innehavet av nominella räntebärande värdepapper ökade vilket tillsammans med en direktavkastning på medförde att den sammanlagda avkastningen på fondens nominella räntebärande värdepapper uppgick till . Aktiedelen av AP-fondens tillgångar utvecklade sig ännu bättre och hade till följd av en gynnsam utveckling på en avkastning på . AP-fondens totala avkastning, beräknad som andel av det genomsnittliga marknadsvärderade fondkapitalet , var dock på grund av att övriga tillgångsslag, dvs. reala obligationer, fastigheter och direktlån, hade en betydligt lägre avkastning. Det totala marknadsvärdet på dessa övriga tillgångar motsvarar marknadsvärdet på aktierna. Det marknadsvärderade resultatet uppgick till . Detta resultat har svängt kraftigt till följd av de stora förändringarna i marknadsräntorna. uppgick marknadsvärderat resultat till endast , medan resultatet var . Historiskt sett har svängningarna inte varit lika stora. För att utvärdera fondens utveckling bör därför en period studeras. Tabell 1 Resultatsammanställning för hela AP-fonden, marknadsvärde, miljarder kronor Årets resultat 64,5 36,3 59,2 Ej realiserade kursvinster/förluster24,2-33,735,6 Marknadsvärderat resultat88,8 2,6 94,8 Fondkapital 618,4 562,4 586,0 AP-fondens totala fondkapital uppgick till . Av fondförmögenheten förvaltas av första-tredje fondstyrelserna, medan fjärde och femte styrelserna förvaltar 8 resp. . Kapitalets storlek påverkas dels av vilka medel som tillförs fonden och dels av avkastningen. Endast avkastningen kan påverkas av fondstyrelserna själva. har AP-fondsystemet haft ett underskott i tillförda medel, dvs. pensionsutbetalningarna har överstigit pensionsavgifterna. Trots de senare årens avgifts- underskott har emellertid fonden, med undantag av , ökat i värde till följd av att fondens avkastning överstigit underskottet i pensionsystemet. ökade fondkapitalet med vid en marknadsvärdering av tillgångarna. har kapitalet ökat med eller . Kompensation för inflationens urholkning av kapitalet har erhållits . Tabell 2 Fondkapitalets utveckling , marknadsvärde, miljarder kronor 1960 1970 1980 1990 1994 1995 Avkastning 0,0 2,0 10,4 45,5 -0,1 79,5 Tillskjutet kapital Avgifter 0,5 6,1 22,2 77,7 82,7 80,7 Pensionsutbetalningar -1,2-19,0-77,4-108,4-113,2 Överföring netto från/till 4:e och 5:e fondstyrelserna 1,1 -1,4 -0,1 Administrationskostnader -0,1 -0,2 -0,5 -0,5 -0,5 Summa tillskjutet kapital0,5 4,8 3,0 0,9-27,6 -33,1 Tillväxt i fondkapital 0,5 6,8 13,4 46,3-27,7 46,4 Fondkapital 0,5 35,9145,3386,8518,0 564,3 4:e fondstyrelsen 1,4* 19,2 39,2 46,8 5:e fondstyrelsen 1,6 5,4 7,0 Avvecklingsstyrelsen 0,4 Summa samtliga fondstyrelser 146,7512,3562,6 618,4 Sammansättningen av AP-fondens placeringar ändrade sig . Trots värdeökningen i den nominella obligationsportföljen minskade dess andel av de totala tillgångarna något. Förändringen beror på nettoinvesteringar i reala tillgångar, såsom fastigheter och reala obligationslån, men också att första- tredje fondstyrelserna inte återinvesterat den del av avkastningen som använts till att täcka avgiftsunderskottet i ATP-systemet. Andelen aktier ökade till följd av värdestegring och genom att femte fondstyrelsen fick ökad tilldelning av grundkapital som använts till aktieköp. Fjärde och femte fondstyrelserna får vardera rekvirera grundkapital som uppgår till högst av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar. Första-tredje fondstyrelserna, som är de enda fondstyrelserna som får placera i fastigheter, gjorde stora investeringar i fastigheter. Värdet på direktinvesteringarna i fastigheter och aktier i fastighetsbolag var , en ökning från föregående år med . Beräknat utifrån marknadsvärdet var av första-tredje fondstyrelsernas tillgångar placerade i fastigheter. Enligt APR får första-tredje fondstyrelserna placera av tillgångarnas marknadsvärde i fastigheter. Andelen reala lån ökade till följd av netto-investeringar medan andelen direktlån minskade efter förfall. Tabell 3 Placeringar, samtliga fondstyrelser, marknadsvärde, miljarder kronor Nominella förlags- och obligationslån samt penningmarknadslån 516,683,478,184, Direktlån 14,42,15,92,8 5 Reala lån 20,63,14,12, Aktier, konvertibla skuldebrev m.m.50,18,1 %41,57, Fastigheter, aktier i fastighetsbolag17,02,7 %13,82, Varav i utländsk valuta har placeringarna på penning- och obligationsmarknaderna gett en god avkastning uppgående till . Aktiedelen hade en än bättre utveckling med en avkastning på . Fastigheter, i vilket inbegrips aktier i fastighetsbolag, hade en direktavkastning på och en förändring i marknadsvärdet på -2,. Således var totalavkastningen för placeringar i fastigheter . Direktlånens avkastning var . Place- ringskategorin fastigheter hade den lägsta avkastningen på grund av en nedvärdering av fastigheter förvärvade samt lägre värde på vissa hyreskontrakt. över har fastigheterna haft en negativ avkastning till följd av stora nedskrivningar . Aktier hade i jämförelse med övriga tillgångar en bra avkastning. har tillgångsslaget aktier gett en högre avkastning än övriga tillgångar. Tabell 4 Avkastning på AP-fondens placeringskategorier Nominella obligations- och förlagslån samt penningmarknadslån -0, Reala lån -1, Aktier, konvertibla skuldebrev m.m.20, Fastgheter, aktier i fastighetsbolag4, 3.4 Resultaten i fondstyrelserna Årets bokföringsmässiga resultat, dvs. direktavkastning på plus uppskrivningar om till följd av värdeföränd-ringar enligt lägsta värdets princip, var . Det marknadsvärderade resultatet, dvs. inkl. orealiserade vinster, var , vilket innebär en kraftig ökning jämfört med föregående års marknadsvärderade resultat på -0,. Resultatförbättringen beror i huvudsak på att obligationsportföljen ökat i värde till följd av lägre marknadsräntor. Avkastningen på fondkapitalet var (0,). Den reala avkastningen, av- kastningen justerad i förhållande till utvecklingen av konsumentprisindex, uppgick till (-2,). Konsumentprisindex steg , vilket innebär samma ökningstakt som . Tabell 5 Resultatsammanställning för första-tredje fondstyrelserna, marknadsvärde, miljarder kronor Årets resultat 61 978 34 803 Ej realiserade kursvinster/förluster vid marknadsvärdering 17 528 -34 931 Marknadsvärderat resultat 79 506 -128 Fondkapital 564 311 517 902 Avkastning* Konsumentprisindex förändring** Real avkastning -2, * På genomsnittligt fondkapital ** Förändring under dec-dec Fjärde och femte fondstyrelserna Fjärde och femte fondstyrelserna har till uppgift att på aktiemarknaden placera pensionsmedel som de rekvirerar från första-tredje fondstyrelserna. De medel som fjärde och femte fondstyrelserna kan rekvirera uppgår för var och en till maximalt av första-tredje fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital (anskaffningsvärdet) vid utgången av närmast föregående år. De rekvirerade be- loppen benämns grundkapital. utökades grundkapitalet i femte fondstyrelsen med . Fjärde fondstyrelsen valde att inte rekvirera något nytt grundkapital för året. Det sammanlagda grundkapitalet (summan av rekvirerade medel) i fjärde och femte fondstyrelserna uppgår därmed till 5 resp. . Avkastningskravet på fjärde och femte fondstyrelserna är att de skall leverera medel motsvarande av det reala grundkapitalet till första-tredje fondstyrelserna.