prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:84 Regeringen överlämnar denna proposition till . (Närings- och ) Regeringen inbjöd riksdagspartierna till överläggningar i syfte att skapa ett underlag för långsiktigt hållbara beslut om energipolitiken. Överläggningarna slutfördes med en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om riktlinjer för energipolitiken. I propositionen redovisas överenskommelsen till sin exakta ordalydelse och föreslås att de i överenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitiken antas av . Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. Energiöverenskommelsen innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Förslag till lagstiftning om kärnkraftens avveckling kommer att föreläggas . Bortfallet av el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Stängningen av den första reaktorn skall i huvudsak kompenseras genom en minskad användning av el i fjärrvärmesystemet. Ett villkor för avställningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras. Något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift bör inte fastställas. Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet. En delegation tillkallas med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i . I propositionen föreslås att bidrag skall lämnas för anslutning av elvärmda byggnader till fjärrvärmenäten och för konvertering från elvärme till uppvärmning med bränsle. Bidrag till installation av utrustning som medför en minskning av eleffektuttaget lämnas till ägare av småhus med elvärme. Stöd föreslås vidare lämnas till investeringar i vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen. Investeringsstöden kompletteras med stöd till upphandling av ny elproduktionsteknik. Hushållningen med energi stimuleras genom information, utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt energirådgivning. De statliga insatserna för utveckling av teknik för framtidens energisystem föreslås förstärkas och koncentreras. Energiforskningen ges ökade resurser och får en delvis ny inriktning där forskning om energisystemet och det internationella samarbetet med särskilt länderna i betonas. Stödet till branschgemensam forskning och utvecklingen av ny energiteknik i företag och branscher förstärks genom att Energiteknikfonden tillförs ytterligare medel. Ett energiteknikbidrag införs för att stödja energiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad risk för företagen. En ny energimyndighet föreslås inrättas . Till energi- myndigheten förs merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet. Myndigheten får vidare ansvaret att verkställa huvuddelen av omställningsåtgärderna och att samordna omställningsarbetet. skall inom ramen för kravet på affärsmässighet avsätta resurser för utvecklingen av ny elproduktionsteknik och därmed bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig. En strategi redovisas för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Fortsatta insatser föreslås för bilateralt och multilateralt samarbete avseende gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen. Programmet för utveckling av etanolproduktion baserad på skogsråvara förstärks. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 5 2 Ärendet och dess beredning................................. 6 3 En uthållig energiförsörjning - riktlinjer för energipolitiken 7 3.1 Energipolitikens mål................................ 7 3.2 Kärnkraften......................................... 8 3.3 Programmet för ett ekologiskt uthålligt energisystem 9 3.4 Statens uppgifter................................... 10 3.5 Atomansvarighet..................................... 11 3.6 Ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete kring ........................................... 12 3.7 Klimatpolitiken inom energiområdet.................. 12 3.8 Energibeskattningen................................. 13 4 Energi- och elförsörjningen................................ 15 4.1 Energibalansen...................................... 15 4.2 Elproduktion och eltillförsel....................... 16 4.3 Användningen av el.................................. 17 4.4 Den nordeuropeiska elmarknaden...................... 19 4.5 Utvecklingen under det närmaste decenniet........... 20 4.6 Redovisning av energistatistiken.................... 21 5 Energisamarbete med .............................. 22 6 Kärnkraften................................................ 24 6.1 Stängning av kärnkraftverket i ............ 24 6.2 Lagstiftning om kärnkraftens avveckling............. 25 6.3 El- och värmeförsörjningen i ............. 26 7 Program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem 28 7.1 Utgångspunkter...................................... 28 7.2 Åtgärder för att minska elanvändningen.............. 32 7.3 Åtgärder för att öka tillförseln av el.............. 36 7.3.1 Bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme .................................. 37 7.3.2 Bidrag till investeringar i vindkraftverk.... 38 7.3.3 Bidrag till investeringar i småskalig vattenkraft 40 7.3.4 Upphandling av ny elproduktionsteknik........ 41 7.4 Åtgärder för effektivare energianvändning........... 42 7.4.1 Utgångspunkter............................... 42 7.4.2 Information, utbildning m.m.................. 43 7.4.3 Teknikupphandling av energieffektiv teknik... 44 7.4.4 Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m.............................. 46 7.4.5 energirådgivning.................... 47 7.5 Utveckling av teknik för framtidens energisystem.... 49 7.5.1 Utgångspunkter............................... 49 7.5.2 Energiforskning.............................. 52 7.5.3 Forskning om energisystemet.................. 54 7.5.4 Forskningssamarbete med länderna i 55 7.5.5 En förstärkning av Energiteknikfonden........ 56 7.5.6 Introduktion av ny energiteknik.............. 58 8 Energibeskattningen ...................................... 60 8.1 Energiöverenskommelsen.............................. 60 8.2 De senaste årens förändringar av energiskatterna.... 60 8.3 En översyn av energibeskattningen................... 61 9 Statens uppgifter i omställningsarbetet.................... 63 9.1 En ny energimyndighet............................... 63 9.2 ....................................... 64 9.3 Övriga myndighetsuppgifter.......................... 66 10 Frågor om kärnsäkerhet och ansvaret vid en atomolycka...... 68 10.1 En fortsatt hög kärnsäkerhet........................ 68 10.2 Atomansvarighet..................................... 70 11 En strategi för minskad klimatpåverkan frånenergisektorn... 71 11.1 Inledning........................................... 71 11.2 Det internationella samarbetet...................... 71 11.3 Utsläpp av koldioxid från energisektorn i ... 75 11.4 Energipolitiska insatser på klimatområdet........... 76 11.4.1 Åtgärder i internationellt samarbete......... 76 11.4.2 Etanolproduktion från skogsråvara............ 78 1 Förslag till riksdagsbeslut dels godkänner vad regeringen förordar om 1. riktlinjer för energipolitiken (avsnitt 3), 2. åtgärder för el- och värmeförsörjningen i (avsnitt 6.3), 3. inrättandet av en ny central energimyndighet (avsnitt 9.1), 4. riktlinjer för AB:s verksamhet (avsnitt 9.2), dels godkänner utformningen av det program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem som regeringen förordar avseende 5. åtgärder för att minska elanvändningen (avsnitt 7.2), 6. bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme (avsnitt 7.3.1), 7. bidrag till investeringar i vindkraftverk (avsnitt 7.3.2), 8. bidrag till investeringar i småskalig vattenkraft (avsnitt 7.3.3), 9. upphandling av ny elproduktionsteknik (avsnitt 7.3.4), 10. information, utbildning, m.m. (avsnitt 7.4.2), 11. teknikupphandling av energieffektiv teknik (avsnitt 7.4.3), 12. provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning, m.m. (avsnitt 7.4.4), 13. energirådgivning (avsnitt 7.4.5), 14. energiforskning (avsnitt 7.5.2), 15. forskning om energisystemet (avsnitt 7.5.3), 16. forskningssamarbete med länderna i (avsnitt 7.5.4), 17. en förstärkning av Energiteknikfonden (avsnitt 7.5.5), 18. introduktion av ny energiteknik (avsnitt 7.5.6), dels godkänner den strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn som regeringen förordar avseende 19. åtgärder i internationellt samarbete (avsnitt 11.4.1), 20. etanolproduktion från skogsråvara (11.4.2). 2 Ärendet och dess beredning beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Beslutet grundade sig i allt väsentligt på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, liberalerna och . En parlamentarisk kommission - - tillsattes (dir. 1994:67, dir. 1994:120). Kommissionens uppgift var bl.a. att granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet och analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionen överlämnade slutbetänkandet Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) till regeringen. Till betänkandet fogades fyra underlagsbilagor (SOU 1995:140, del 1 - 4). slutbetänkande har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och remissinstansernas synpunkter finns i departementspromemorian betänkande (Ds 1996:55). Utöver kommissionens betänkanden har en stor mängd rapporter, synpunkter och förslag rörande åtgärder inom energiområdet överlämnats till regeringen från myndigheter, kommuner, organisationer, företag och enskilda. Regeringen inbjöd riksdagspartierna till överläggningar om energipolitiken på grundval av överenskommelse, betänkande och remissvaren på detta. Överläggningarna slutfördes med en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, om en uthållig energiförsörjning. I avsnitt 3 redovisas överenskommelsen till sin exakta ordalydelse. Regeringen föreslår att de i överenskommelsen angivna riktlinjerna för energipolitiken antas av . Regeringen avser att i den ekonomiska vårpropositionen återkomma med förslag till finansiering av de i föreliggande proposition föreslagna åtgärderna. 3 En uthållig energiförsörjning - riktlinjer förenergipolitiken Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energipolitiken skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn taget till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Naturgasen är det fördelaktigaste fossila bränslet och det befintliga naturgasnätet bör utnyttjas. Nationalälvarna och de övriga älvsträckor som har undantagit från utbyggnad skyddas även fortsättningsvis. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. En ökad produktion och ekonomisk aktivitet är av avgörande betydelse för sysselsättningen och därmed för vår framtida välfärd. Med utgångspunkt i den politik för ekonomisk tillväxt som beslutat om bör elanvändningen för industrins produktion ges möjlighet att öka under det närmaste decenniet. En effektiv elanvändning skall främjas i såväl industrin som andra samhällsektorer. Kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet uttalade (prop. 1979/80:170, bet. 1979/80:NU70, rskr. 1979/80:410) att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Vidare angav att det bör slås fast att den sista reaktorn i skall stängas . beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Energisystemet skall förnyas genom att renare och miljövänligare teknik för tillförsel, omvandling, distribution och användning etableras och underhålls. Detta skall ske med hög kostnadseffektivitet. Inledningen och takten i kärnkraftsavvecklingen avgörs av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser. En strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet läggs nu fast. Den gäller särskilt elproduktionen och en effektiv energianvändning. Målet är att energisystemet skall bli ekologiskt och ekonomiskt uthålligt. Energiförsörjningen skall i huvudsak baseras på förnybara energikällor. De energipolitiska riktlinjerna uppgörelse ligger fast. Såväl samhällsekonomiska som miljömässiga skäl talar för att omställningen och utvecklingen av energisystemet bör ske för att målen energipolitiska uppgörelse skall kunna uppnås. Problem uppstår för sysselsättning, välfärd, konkurrenskraft och miljö om all kärnkraftsproduktion avvecklas . Det är partiernas bedömning att något årtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift inte bör fastställas. Härigenom ges tillräckligt för omställningen av energisystemet. Omställningen skall därför påbörjas . I det följande redovisas de åtgärder som skall vidtas för att möjliggöra en avställning av den första reaktorn och den andra reaktorn . Ett förslag till en lag om avställning av kärnkraftsreaktorer föreläggs i så god tid att lagen kan träda i kraft . I lagen föreskrivs att rätten att driva kärnkraftsreaktorer för att utvinna kärnenergi kan upphävas av regeringen. Sådana beslut skall fattas med utgångspunkt i att reaktorerna skall ställas av i den ordning och som bäst gagnar den av beslutade omställningen av energisystemet och dess genomförande. Av kriterierna bör vidare följa att avställningen skall inledas med de reaktorer som mest kan ifrågasättas från lokaliseringssynpunkt. Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig. Förhandlingar skall inledas med ägaren till om att stänga en reaktor före och en andra reaktor före . Regeringen avser att efter lagens ikraftträdande fatta beslut om avställning av kärnkraftsreaktorerna och . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. skall medverka till att stängningen av kan genomföras enligt redovisad tidtabell. ges uppdraget att som en av sina viktigaste uppgifter aktivt medverka i omställningen av energisystemet. Efter regeringens kontakter med företrädare för huvudägare är vår uppfattning att en stängning av den första reaktorn kommer att kunna genomföras. Åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Förutsättningar skapas för att utnyttja det befintliga naturgasnätet effektivare. Ett nytt långsiktigt omställningsprogram inrättas för utveckling av ett ekologiskt uthålligt energisystem. Inriktningen är att utveckla ny energiteknik för tillförsel och hushållning med el och andra energiformer. Syftet är att åstadkomma en ekologiskt och ekonomiskt hållbar energiförsörjning i huvudsak byggd på förnybara energislag. Målet är också att tillförsäkra svensk industri och samhällslivet i övrigt el från ekologiskt uthålliga energikällor till internationellt konkurrenskraftiga priser. skall vara i huvudsak självförsörjande på el. Genom stängningen av två reaktorer och genom det långsiktiga programmet skapas förutsättningar för att nya konkurrenskraftiga elproduktionsalternativ successivt skall kunna föras in i det svenska energisystemet. På det sättet kan den fortsatta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle genomföras till rimliga kostnader. Ny elproduktionskapacitet och minskad elanvändning är ett villkor för avställning av ytterligare reaktorer. Efter avställningen av skall en uppföljning ske av utvecklingen av elpriser, investeringar, miljöpåverkan, sysselsättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadens funktionssätt m.m. Resultaten av det energipolitiska programmet skall utvärderas och tillsammans med erfarenheterna från stängningen av reaktorerna i utgöra underlag för kommande beslut om hur den fortsatta omställningen skall genomföras. Före nästkommande mandatperiods utgång fattas beslut avseende hur den fortsatta avställningen av kärnkraftsreaktorer skall genomföras. 3.3 Programmet för ett ekologiskt uthålligt energisystem Åtgärder för att på kort sikt minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion Särskilda åtgärder vidtas för att användningen av el skall minska och för att en ökad utbyggnad skall ske av el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. De sammanlagda resultaten förväntas motsvara årsproduktionen av el i . Åtgärderna innefattar en minskad användning av de s.k. avkopplingsbara elpannorna i fjärrvärmesystemet, insatser för konvertering och effektsänkande åtgärder i hus med direktverkande elvärme, ökad fjärrvärmeanslutning samt tillförsel av ny elproduktion från förnybara energikällor genom bl.a. investeringsstöd och teknikupphandling. Särskilda insatser görs för att utveckla kraft- och värmeförsörjningen i . Hushållningen med energi stimuleras genom information, rådgivning och utbildning om effektiv energianvändning och genom provning och testning av varor, utrustning och energisystem. energirådgivning och utbildning av bl.a. energirådgivare skall stödjas med statliga medel. Marknadsintroduktion av ny energisnål teknik skall påskyndas genom teknikupphandling. Det är viktigt att också industrin omfattas av åtgärderna för en effektivare energianvändning. Metoder skall utvecklas för att göra det möjligt att utvärdera effektiviteten hos och mäta resultaten av de energipolitiska programmen. Detta blir en uppgift för energimyndigheten. Långsiktigt program för ett ekologiskt uthålligt energisystem Ett nytt energipolitiskt program inrättas för forskning, utveckling och demonstration av ekologisk och ekonomiskt uthållig tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Samverkan mellan staten, näringslivet och forskningssamhället är nödvändig. Programmets huvudinriktning är att minska kostnaderna för att utnyttja de förnybara energislagen så att dessa blir ekonomiskt bärkraftiga alternativ till kärnkraft och fossila bränslen. Teknisk utveckling och marknadsutveckling bör främjas . Insatser skall göras främst för ökad tillförsel av biobränsle men även för teknik avseende vind- och vattenkraft, teknik för värmelagring m.m. På gäller insatserna t.ex. bränslecells- och batteriteknik, artificiell fotosyntes, solceller och solvärme inom energiforskningsprogrammets ram. Energihushållningen skall främjas genom teknikutveckling, information och utbildning, åtgärder för minskad användning av hushålls- och driftel i bebyggelsen samt åtgärder för ökad energieffektivitet inom industrin. Goda helhetslösningar skall främjas genom systemstudier och genom ökad kunskap om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt. Finansieringen av programmet Det energipolitiska program som partierna är överens om att genomföra innebär statliga utgifter om totalt ca . Programmen skall finansieras fullt ut. De partier som står bakom uppgörelsen skall enas om lämplig finansiering. Ett nytt, ekologiskt och ekonomiskt bärkraftigt, energisystem skall utvecklas. Den svenska elförsörjningen skall även i huvudsak baseras på inhemskt producerad el. Statens viktigaste uppgift under omställningen av energisystemet är att ange de ramar inom vilka företagen och konsumenterna skall verka. Statens innehav av ungefär halva den svenska elproduktionskapaciteten genom är en viktig tillgång. huvuduppgift är att inom ramen för kravet på affärsmässighet bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig och som ger svensk industri och samhället i övrigt el till konkurrenskraftiga priser. Resurser som skapas inom skall användas för utveckling av ny elproduktionsteknik och för investeringar som behövs för omställningen. Denna förändring av roll bör markeras i riktlinjer avseende verksamhet. skall förbli i statlig ägo. En ny central energimyndighet inrättas med ansvar för myndighetsfunktionerna på energiområdet. Myndigheten får huvudansvaret för att verkställa merparten av det energipolitiska programmet och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Den nya myndigheten skall följa programmets genomförande samt ta fram underlag för utvärdering av åtgärderna och för redovisning av effekterna av att ställa av reaktorerna i . har systemansvaret för det svenska elsystemet. äger också huvuddelen av de svenska utlandsförbindelserna och samordnar utlandshandeln med el. Verket har en central funktion för att övervaka utrikeshandelns betydelse för den svenska försörjningstryggheten. För att motverka obalanser i handeln med el mellan den öppna svenska marknaden och övriga elmarknader bör samhällskontrollen stärkas. Principen skall vara att staten genom äger och förvaltar utlandsförbindelserna. Enbart bör ges koncession för tillkommande utlandsförbindelser. () och () har de övervakande uppgifterna vad gäller kärnsäkerhet och strålskydd. Avställningen av kommer inledningsvis att kräva ökade insatser från SKI och SSI. Myndigheterna bör få ökade resurser för att kontrollera säkerheten vid kärnkraftsföretaget under genomförandet av avställningen. Det är viktigt att långsiktigt bevara och förstärka säkerhetsmyndigheternas resurser för att vidmakthålla samhällets insyn och kontrollmöjligheter. Kraven på SKI:s tillsynsverksamhet kommer att öka i takt med att planeringen av den slutliga avfallshanteringen efterhand övergår i konkretare åtgärder. Även SSI kommer att i ökande omfattning involveras i detta arbete. Myndigheterna måste ha särskilda resurser för att kunna behålla och anställa specialistkompetens på området. Samhällets insyn och statens övergripande ansvar för kärnsäkerheten måste upprätthållas. De resursförstärkningar som kan komma att behövas bör finansieras med höjda avgifter för kärnkraftsföretagen. Den svenska atomansvarighetslagen (1968:45) bygger på internationella konventioner. Av lagen följer bl.a. att om ersättningsbeloppen enligt lagen eller konventionssystemet inte räcker till för att uppkomna skador skall kunna ersättas fullt ut kan ytterligare ersättning utgå av statsmedel. Någon viss ersättningsnivå garanteras dock inte. Partierna är eniga om att anläggningshavarnas ersättningsskyldighet bör utökas.