prop · GK0361 · 1997-01-01 00:00:00 — 21 § Nummerplaner skall upprättas i syfte att främja effektiva telekom- munikationer. Nummerplanerna fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter för nummer- planerna och får ta initiativ till att ändra dessa. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, tillsynsmyndig- heten fastställer nummerplaner och får meddela föreskrifter om pla- nerna och deras användning. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om skyldighet för den som bedriver televerksamhet eller ansöker om tillstånd att bedriva sådan verksamhet eller ansöker om förhandsbesked enligt 7 § att betala avgift för tillståndsmyndighetens verksamhet enligt denna lag. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten får föreskriva om skyldighet att betala avgift för tillsynsmyndig- hetens verksamhet enligt denna lag för den som enligt lagen 1. bedriver verksamhet som är anmäld enligt 4 a §, 2. anmäler sådan verksamhet, 3. ansöker om tillstånd, eller 4. ansöker om förhandsbesked. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får fö- reskriva att den som bedriver verk- samhet som är anmäld enligt 4 a § skall betala avgift för finansiering av beredskapsåtgärder på tele- kommunikationsområdet. 27 § Den som driver televerksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift som avses i 25 § första stycket skall på begäran lämna 1. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1, till en myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428), om myndigheten finner att det kan an- tas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl, 2. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1 och som angår misstanke om brott, till åklagar- myndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta enligt myndighetens bedömning kan föranleda annan påföljd än böter, 1. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 till en myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan upp- gift för delgivning enligt delgiv- ningslagen (1970:428), om myndig- heten finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns syn- nerliga skäl, 2. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 och som angår misstanke om brott till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som skall ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta enligt myndig- hetens bedömning kan föranleda annan påföljd än böter, 3. uppgift som avses i 25 § första stycket 3 och som angår misstanke om brott till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myn- dighet som skall ingripa mot brottet, om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 4. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 till en kronofogdemyndig- het som behöver uppgiften i exekutiv verksamhet, om myndigheten fin- ner att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende, 5. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 till en skattemyndighet som behöver uppgiften i verksamhet som avser kontroll av skatt eller avgift eller i utredning om rätt folkbokföringsort enligt folkbokföringslagen (1991:481), om myndigheten finner att uppgiften är av väsentlig bety- delse för handläggningen av ett ärende, 6. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 till polismyndighet, om myndigheten finner att uppgiften behövs i samband med underrät- telse, efterforskning eller identifie- ring vid olyckor eller dödsfall eller för att myndigheten skall kunna full- göra uppgift som avses i 12 § po- lislagen (1984:387), 7. uppgift som avses i 25 § första stycket 1 till polismyndighet eller åklagarmyndighet, om myndigheten finner att uppgiften behövs i ett sär- skilt fall för att myndigheten skall kunna fullgöra underrättelseskyldig- het enligt 31 § tredje stycket lagen (1964:167) med särskilda bestäm- melser om unga lagöverträdare. 31 § skall ha tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen. har rätt att för tillsynen 1. på begäran få de upplys- ningar och handlingar som be- hövs, och 2. få tillträde till områden, lo- kaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verksamhet som omfattas av denna lag be- drivs. skall ha till- syn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av la- gen. har rätt att för tillsynen 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och 2. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bo- städer, där verksamhet som omfattas av denna lag bedrivs. har rätt att få verkställighet hos kronofog- demyndigheten av beslut som av- ser åtgärder för tillsynen enligt andra stycket. har rätt att få verkställighet hos kronofogdemyn- digheten av beslut som avser åtgär- der för tillsynen enligt andra stycket. Därvid gäller bestämmelserna i ut- sökningsbalken om sådan verkstäl- lighet som avses i 16 kap. 10 § den balken. 32 § skall vid tillsynen ägna särskild uppmärk- samhet åt att avtal om samtrafik och om upplåtelse av fasta teleförbindelser träffas i enlighet med denna lag och meddelade tillståndsvillkor samt åt att överenskommelser ingås angåen- de användningen av nummer- resurser enligt fastställda num- merplaner. Uppkommer tvist som rör vill- kor för samtrafik eller i övrigt tillämpning av lagen eller av föreskrifter eller tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen, skall tillståndsmyndigheten skyndsamt undersöka förhål- landena och, om särskilda skäl inte talar för annat, medla mellan parterna. I tvist som sagts kan tillståndsmyndigheten på begäran av part yttra sig över om erbjudna tekniska, operationella och ekonomiska villkor för sam- trafik eller uthyrning av fasta teleförbindelser är godtagbara. skall vid till- synen ägna särskild uppmärksamhet åt att avtal om samtrafik och om upplåtelse och sammankoppling av nätkapacitet träffas i enlighet med denna lag och meddelade tillståndsvillkor samt åt att användningen av nummerkapacitet sker enligt fastställda nummer- planer. Uppkommer tvist som rör tillämp- ning av lagen eller av föreskrifter eller tillståndsvillkor som har med- delats med stöd av lagen, skall till- synsmyndigheten skyndsamt under- söka förhållandena och, om särskilda skäl inte talar för annat, medla mellan parterna. Myndigheten får i en sådan tvist yttra sig på begäran av en part. Om det pågår förhandling som rör villkor för samtrafik, skall till- synsmyndigheten på begäran av en part bestämma en tidsgräns inom vilken förhandlingen skall vara av- slutad. Om förhandlingen inte är avslutad inom tidsgränsen, skall myndigheten medla mellan par- terna. 33 § får med- dela de förelägganden och förbud som behövs för efterlevnaden av denna lag eller av tillståndsvillkor eller föreskrifter som har medde- lats med stöd av lagen. Sådana förelägganden och förbud får för- enas med vite. får meddela de förelägganden och förbud som behövs för efterlevnaden av denna lag eller av tillståndsvillkor eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Vid tvist om samtrafikvillkor eller villkor om sammankoppling av nät- kapacitet enligt 20 d § skall tillsyns myndigheten på ansökan av en part, i den mån detta är nödvändigt för att lagen eller tillståndsvillkor eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall efterlevas, föreskriva vad som skall gälla mellan parterna i de frågor som tvisten gäller. 33 a § får förelägga den som bedriver anmälningspliktig verksamhet i strid mot denna lag eller mot föreskrifter som meddelats med stöd av lagen att helt eller delvis upphöra med verksamheten. Myndigheten får därvid besluta hur verksamheten skall avvecklas. 34 § Till böter eller fängelse döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. utan tillstånd bedriver verk- samhet som är tillståndspliktig enligt denna lag, 2. begär eller tar emot ersättning efter ett högre pris än som är med- givet i en föreskrift som avses i 19 §, eller 3. inte följer en myndighets begä- ran att lämna uppgifter enligt 27 §. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot den tystnadsplikt som föreskrivs i 25 eller 26 § finns i . 35 § Den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot den tystnadsplikt som föreskrivs i 29 § döms till böter. I ringa fall döms inte till ansvar. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot den tystnadsplikt som föreskrivs i 25 eller 26 § finns i . 36 § Den som inte har rättat sig efter ett vitesföreläggande enligt 33 § eller som har överträtt ett vites- förbud enligt samma paragraf får inte dömas till ansvar enligt denna lag för en gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. Förelägganden och förbud enligt denna lag får förenas med vite 37 § beslut enligt denna lag eller enligt före- skrifter som regeringen har med- delat med stöd av lagen får över- klagas hos länsrätten. beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Beslut som inte avser återkallelse av tillstånd eller påförande av avgift, gäller om inte annat har bestämts. och dom- stol som prövar ett överklagande får bestämma att ett beslut om återkallelse av tillstånd skall gälla , om det finns särskilda skäl för det. och domstol som prövar ett överklagande får be- stämma att ett beslut om återkallelse av tillstånd skall gälla , om det finns särskilda skäl för det. Denna lag träder i kraft . Den som vid ikraftträdandet har tillstånd enligt 5 § skall anses ha anmält verksamheten enligt 4 a §. Andra som vid ikraftträdandet bedriver verksamhet som är anmälningspliktig enligt 4 a § skall senast den 1 no- vember 1997 anmäla verksamheten till tillsynsmyndigheten. I ärenden som gäller ansökan om tillstånd gäller de nya bestämmel- serna vid prövning efter ikraftträdandet. Föreskriften i 37 § om krav på prövningstillstånd tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet fattats före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1527) om teleterminalutrustning Härigenom föreskrivs att 5-7 och 12 §§ lagen (1992:1527) om teletermi- nalutrustning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över ef- terlevnaden av denna lag och av föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över ef- terlevnaden av denna lag och av föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (tillsynsmyndigheten). har rätt att för tillsynen 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, 2. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bo- städer, och 3. hos den som tillverkar, importerar, saluför eller hyr ut teleterminal- utrustning få tillgång till sådan utrustning för kontroll. 6 § Myndigheten får för genomfö- rande av den tillsyn som avses i 5 § andra stycket meddela de före- lägganden som behövs. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. får för ge- nomförande av den tillsyn som av- ses i 5 § meddela de förelägganden och förbud som behövs. Sådana fö- relägganden och förbud får förenas med vite. 7 § Myndigheten har rätt att få verk- ställighet hos kronofogdemyndig- heten av beslut som avser åtgärder för tillsynen enligt 5 § andra stycket. har rätt att få verkställighet hos kronofogdemyn- digheten av beslut som avser åtgär- der för tillsynen enligt 5 § andra stycket. Därvid gäller bestämmel- serna i utsökningsbalken om sådan verkställighet som avses i 16 kap. 10 § den balken. 12 § beslut om förelägganden enligt 6 § får över- klagas hos länsrätten. beslut en- ligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Beslut enligt denna lag som inte avser påförande av avgift gäller , om inte annat har be- stämts. Denna lag träder i kraft . Föreskriften i 12 § om krav på prövningstillstånd tillämpas inte i de fall där det första beslutet i ärendet har meddelats före ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning lade den tidigare regeringen fram ett förslag till telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop. 1992/93:200). I enlighet med beslut trädde en telelag i kraft (bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443). ombildades Telever- ket till . I propositionen Funktionshindrades tillgång till teletjänster (prop. 1995/96:86, bet. 1995/96:TU9, rskr. 1995/96:128) aviserade regeringen en samlad översyn av telelagen . och redovisades ett antal rapporter som be- lyser utvecklingen på telemarknaden samt hur telelagen och dess till- lämpning har fungerat. Av dessa rapporter har två tillkommit på uppdrag av regeringen: med telelagen (1995:31) och Närings- och teknikutvecklingsverkets rapport och IT-användning i (R 1995:38). Båda dessa rapporter har remissbehandlats. I departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38) behandlas bl.a. frågor som belyses i rapporterna. De lagförslag som läggs fram i promemorian återfinns i bilaga 1. Promemo- rian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr K96/2437/1). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera förutsättningar för samt lämna förslag till en nationell katalog för teleadresser. Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande Nationell teleadresskatalog (SOU 1996:94). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (dnr K96/2394/1). () har på regeringens uppdrag utrett frågor som rör dels en framtida reglering av slutkundstaxor och samtrafikpriser på teleområdet, dels överlåtelse av fastighetsnät för bostadsändamål. Uppdragen har redovisats i rapporter (dnr K96/2437/1, dnr K96/3226/1). Synpunkter på den förstnämnda rapporten har inhämtats vid en hearing . Den senare rapporten har inte remissbehandlats. I en promemoria upprättad inom före- slås en avgiftsfinansiering av beredskapsåtgärder inom telekommunika- tionsområdet (dnr K96/3644/1). Promemorian har remissbehandlats. I en skrivelse föreslår en änd- ring av reglerna i telelagen om utlämnande av uppgifter till polisen (dnr K96/3746/RS). Skrivelsen har remissbehandlats. Regeringen kommer i denna proposition att behandla dels de ändringar i telelagen och i lagen om teleterminalutrustning som föreslagits i pro- memorian, dels vissa av förslag till ändringar i te- lelagen. Promemorians förslag om ändringar i lagen om radiokommuni- kation kommer att behandlas av regeringen . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har föreslagit vissa ändringar i det remitterade lagförslaget. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag. Dess- utom har vissa redaktionella ändringar gjorts i texten. 4 Nuvarande ordning Lagreglering på teleområdet gällande telepolitiska mål fastställdes av i samband med behandlingen av förslaget till telelag och en förändrad verksamhets- form för m.m. (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443, i texten fortsättningsvis återgiven som telelags- proposition). Målen bygger på de mål som fastställdes dels telepolitiska beslut (prop. 1987/88:118, bet. 1987/88:TU28, rskr. 1987/88:402), dels i samband med behandlingen av propositionen Nä- ringspolitik och tillväxt (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:TU28, rskr. 1990/91:369). Det övergripande telepolitiska målet kommer till uttryck i 2 § telelagen (1993:597): Bestämmelserna i lagen syftar till att enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva telekommunikationer till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Häri ligger bl.a. att var och en skall få möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät. Utöver det övergripande målet gäller de tidigare beslutade telepolitiska målen. Vad gäller telefonitjänsten fastslås i telelagen att den skall vara av så- dan kvalitet att även telefaxmeddelanden och datakommunikation via låghastighetsmodem kan förmedlas. Vid tillämpningen av lagen skall en strävan vara att skapa utrymme för och upprätthålla en effektiv konkurrens inom alla delar av telekommuni- kationsområdet såsom ett medel att uppnå det angivna syftet. Lagen in- nehåller bestämmelser bl.a. om tillståndsplikt, tillståndsprövning, till- ståndsvillkor, taxor, samtrafik, nummerplanering och tillsyn. Tre kategorier tjänster är tillståndspliktiga under förutsättning att verk- samheten har en omfattning som är betydande och tillhandahålls inom ett allmänt tillgängligt telenät: telefonitjänst, mobil teletjänst samt fasta tele- förbindelser. Ett tillstånd får förenas med villkor, bl.a. skyldighet att på vissa villkor tillhandahålla telefonitjänst åt var och en som efterfrågar den, att i verksamheten ta hänsyn till funktionshindrade personers behov av särskilda teletjänster och att beakta totalförsvarets behov av telekom- munikationer vid höjd beredskap. PTS prövar frågor om tillstånd. Lagen (1992:1527) om teleterminalutrustning innehåller bestämmelser om krav på sådan utrustning. Avtalet mellan staten och I samband med bolagiseringen av tecknade staten och det bli- vande ett avtal om särskilda åtaganden för perioden t.o.m. . Det har förlängts att gälla till utgången av . Avtalet syftar till att övergångsvis, i liberaliseringens in- ledningsskede, säkerställa att vissa telepolitiska mål uppfylls. Avtalet innehåller förpliktelser om bl.a. pristak för telefonitjänster, tillhandahållande av olönsamma telefonautomater i glesbygd och överlå- telse av fastighetsnät. Enligt avtalet förbinder sig också att inte be- gära ersättning för eventuella underskott som följer av att bolaget tillhan- dahåller telefonitjänst till enhetliga taxor. PTS har av regeringen utsetts att övervaka att avtalet efterlevs. Ett flertal rättsakter har beslutats inom ramen för den pågående liberali- serings- och harmoniseringsprocessen inom EG. antogs två direktiv som är grundläggande för denna process: Rådets direktiv /387/EEG av om upprättandet av den inre marknaden för teletjänster genom att tillhandahålla öppna nät, det s.k. ONP-ramdi- rektivet (EGT nr L 192, 24.7.1990, s. 1) och kommissionens direktiv /388/EEG av om konkurrens på marknaderna för te- letjänster, det s.k. tjänstedirektivet (EGT nr L 192, 24.7.1990, s. 10). Ett annat grundläggande direktiv för en liberaliserad telemarknad kommer att bli direktivet om gemensamma bestämmelser för tillståndsgivning inom telekommunikationsområdet (gemensam ståndpunkt, (EG) nr 7/97, EGT nr C 41, 10.2. 1997, s. 48). Direktivet kommer att antas slutligt . Tjänstedirektivet har ändrats , senast genom kommissio- nens direktiv /19/EG av om ändring av direktiv /388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster (EGT nr L 74, 22.3.1996, s. 13). Enligt detta direktiv är medlemsstaterna skyldiga bl.a. att avskaffa exklusiva och speciella rättigheter avseende tillhandahållandet av teletjänster, inklusive taltelefoni. Syftet med ONP-ramdirektivet är att genom harmoniserade principer och villkor skapa en marknad för konkurrerande leverantörer av tele- tjänster. Med ramdirektivet som grund har två direktiv antagits: Rådets direktiv /44/EEG av om tillhandahållande av öppna nät för förhyrda förbindelser (EGT nr L 165, , s. 27) och Euro- paparlamentets och rådets direktiv /62/EG av om tillhandahållande av öppna nät (ONP) för taltelefoni (EGT nr L 321, 30.12.1995, s. 6). Ett tredje direktiv om samtrafik utarbetas för närva- rande, detta kommer att antas . Syftet med taltelefonidirektivet är bl.a. att uppnå harmoniserade villkor för tillhandahållande av taltelefoni inom gemenskapen. Direktivet inne- håller bl.a. bestämmelser för abonnemangsavtal, taxe- och debiterings- principer, kostnadsredovisning, nummerupplysningstjänster, telefon- automater och telefonkort. Kommissionen har och lämnat förslag till änd- ringar i ONP-ramdirektivet och i direktivet om förhyrda förbindelser (gemensam ståndpunkt (EG) nr 58/96, EGT nr C 315, 24.10.1996, s. 41) samt förslag till ett nytt taltelefonidirektiv (KOM(96) 419 slutlig). Änd- ringarna i ramdirektivet avser bl.a. reviderade definitioner samt krav på en effektiv strukturell separering mellan den reglerande funktionen och alla aktiviteter som är förknippade med ägarskap eller kontroll i de fall staten bibehåller ett visst mått av ägande i telebolaget. Ändringarna i tal- telefonidirektivet syftar till att dels göra det tillämpligt på alla operatörer på en liberaliserad marknad, dels förtydliga innehållet av samhällsom- fattande tjänster i takt med utvecklingen på området. I förslaget föreslås också att samhällsomfattande tjänster skall erbjudas till ett rimligt pris (med samhällsomfattande tjänster avses en minimiuppsättning tjänster som är tillgängliga för alla användare oavsett var de bor och som tillhan- dahålls till ett rimligt pris). Intäktsbortfall på grund av för låga priser i vissa områden får inte kompenseras genom ökade priser i andra områden, med undantag för justeringar i syfte att uppnå kostnadsorienterade taxor. Direktivet om tillhandahållande av öppna nät för förhyrda förbindelser fastställer att inga tekniska restriktioner får finnas för anslutning av olika förhyrda förbindelser med varandra eller till ett allmänt tillgängligt tele- nät. Direktivet syftar till att säkerställa att alla användare har tillgång till förbindelser från åtminstone en operatör. Genom ändringarna betonas principen om icke-diskriminering ytterligare. Samma villkor skall t.ex. gälla för såväl externa som interna kunder inom teleorganisationen. Förslaget till direktiv om samtrafik (gemensam ståndpunkt (EG) nr 34/96, EGT nr C 220, 29.7.1996, s.13), som även inkluderar principer för finansiering av samhällsomfattande tjänster, preciserar de skyldigheter som skall gälla för medlemsländerna att öppna de allmänt tillgängliga telenäten för samtrafik med andra operatörer, såväl från det egna landet som från andra medlemsländer. Principer anges för hur kostnader för samtrafik skall beräknas samt hur eventuella kostnader för samhällsom- fattande tjänster skall fördelas. Förslaget till direktiv om tillståndsgivning syftar till att skapa ett över- gripande regelverk för allmänna auktorisationer och individuella tillstånd att bedriva televerksamhet. Avsikten är att villkoren för allmänna aukto- risationer skall vara specificerade på förhand och att ingen särskild pröv- ning av televerksamheten skall behöva ske. Det skall vidare vara befogat att utfärda individuella tillstånd utöver de allmänna auktorisationerna i de fall verksamhetens bedrivande förutsätter vissa behov, såsom behov av nummer och frekvenser, men också för att ålägga företaget vissa skyl- digheter såsom tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster m.m. Samtliga nu angivna förslag till nya rättsakter måste vara genomförda i medlemsstaternas rättsordningar . 5 Allmänna utgångspunkter för en fortsatt telereglering 5.1 Bakgrund Orsaker till översynen av regleringen Telelagen har varit i kraft . Under dessa år har ut- vecklingen gått mycket snabbt framåt. Det är främst tre inbördes samver- kande faktorer som driver på utvecklingen inom telebranschen och som motiverar att teleregleringen nu ses över: den fortsatta tekniska utveck- lingen, den marknadsmässiga utvecklingen samt internationaliseringen. De viktigaste erfarenheterna av de tre gångna åren är att konkurrensen utvecklats framför allt på mobil- och utlandstelefoniområdena. Konkur- rensen har lett till nya tjänster och i vissa fall lägre priser.