prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Myndigheten är uppdelad på en anslagsfinansierad stabsdel vilken stöder regeringen och en avgiftsfinansierad servicedel som på marknadsmässiga villkor tillhandahåller tjänster på lokalförsörjningsområdet till statliga myndigheter. Det övergripande målet reviderades /96. Den statliga lokalförsörjningen skall skötas på ett för staten som helhet effektivt och ekonomiskt sätt. skall därför verka för att kunskapen ökar i och i de statliga förvaltningsmyndigheterna inom detta område. Anslagssparandet 1994/95 är betydande och beror till stora delar på att myndigheten kunde fullfölja sina åtaganden med betydligt mindre resurser än vad som anvisades. Prognosen /96 pekar på att myndigheten inte kommer att utnyttja tilldelade anslagsmedel fullt ut. Som en konsekvens härav har av myndighetens anslagssparande dragits in som en besparing samt anslagsnivån dragits ned ytterligare. Det övergripande målet bör ligga fast. Ramanslag 17 029 tkr Beräknade avgiftsinkomster 7 560 tkr Statens lokalförsörjningsverks årsredovisning visar att myndigheten i allt väsentligt har uppfyllt de krav regeringen har ställt. Dock är det svårt att direkt återfinna återredovisningen av regleringsbrevets angivna mål i årsredovisningens resultatredovisning. För att underlätta redovisningen mot målen samt för att regeringen skall få den information som är nödvändig så har regleringsbrevet förtydligats på vissa punkter under innevarande budgetår. Årsredovisningen visar att myndigheten kan fullfölja sina åtaganden med betydligt mindre resurser än vad anvisade för /95. Detta år redovisade den anslagsfinansierade stabsdelen ett betydande överskott på nära . Anslagsnivån anpassades till den mindre organisationen 1995/96. Servicedelen skulle ha en kostnadstäckning på /95 och full kostnadstäckning för . Detta klarade verket inte fullt ut utan har balanserat över underskottet till 1995/96. Årsredovisningen pekar även på att brister fortfarande finns vad gäller de statliga förvaltningsmyndigheternas utövande av lokalförsörjningsansvaret. Det är därför viktigt att , i enlighet med sitt övergripande mål, lämnar information om området både till regeringskansli och myndigheter. Regeringen konstaterar att RRV inte riktat invändningar mot årsredovisning. Beslutade besparingar ligger fast . Mot bakgrund av detta beräknar regeringen att anslagsnivån för uppgår till och för till . Täckning av merkostnader för lokaler ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 32 6951) 1995/96Anslag 35 000 Utgiftsprognos 43 500 därav 1996 26 000 1997 Förslag 19 500 1998 Beräknat 24 000 1999 Beräknat 24 100 1 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler som staten är tvungen att fortsätta att hyra till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att upplåta lokalerna i andra hand. Prognosen för innevarande budgetår visar att anslaget sannolikt kommer att överskridas. Regeringen har medgivit ett överskridande på högst på grund av att myndigheten fick ta över ansvaret för tomma lokaler. Ramanslag 19 500 tkr Statens lokalförsörjningsverks årsredovisning visar att utgifterna på anslaget var och inkomsterna . Resultatredovisningen pekar på att myndigheten arbetar aktivt med att minska statens kostnader för de aktuella lokalerna. 1994/95:100 bil. 8 aviserades att anslaget skall omfattas av regeringens sparkrav på statlig konsumtion och således minska med fram till och med . Regeringens bedömning är att denna minskning är mycket svår att genomföra på grund av de åtaganden staten har gentemot berörda fastighetsägare och svårigheten att förlänga vissa andrahandsupplåtelser. Regeringen anser dock att besparingsmålet bör eftersträvas. kommer därför att få i uppdrag att verka för en tidigare avveckling av kontrakt och ytterligare ökning av andrahandsupplåtelser. 1994/95Utgift 5 8001) Anslagssparande 4 628 1995/96Anslag 9 285 Utgiftsprognos 12 285 därav 1996 9 190 1997 Förslag 6 348 1998 Beräknat 6 308 1999 Beräknat 6 516 1 Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för () är att verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och i enlighet med lagen om offentlig upphandling (), EG:s rättssystem på området och WTO- överenskommelsen om statlig upphandling. Anslaget finansierar bl.a. information och rådgivning för att underlätta tillämpningen av upphandlingsreglerna och tillsyn av regelsystemet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att nämnden hade ett stort anslagssparande. Detta beror främst på att nämnden, som bildades , befann sig i ett uppbyggnadsskede. Anslagssparandet har bl.a använts för att täcka kostnader i samband med statistikproduktion och för köp av konsulttjänster i avvaktan på att organisationen skulle bli fullt utbyggd. Detta bekräftas i prognosen för anslagsberäkningen under innevarande budgetår där utgifterna till viss del finansieras av anslagssparandet. Det övergripande målet för verksamheten ligger fast och omfattar även . Ramanslag 6 348 tkr Nämndens årsredovisning visar att verksamheten har bedrivits enligt de uppsatta målen och nämnden har enligt regeringens bedömning presterat ett gott resultat. Nämnden har bl.a. bedrivit en omfattande resultatinriktad information och uppfyllt målen när det gäller tillsynsverksamheten genom sin handläggning av många skriftliga förfrågningar och klagomålsärenden. Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav budgetproposition. Regeringen konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende NOU. Enligt regeringens uppfattning skall de övergripande målen för nämndens verksamhet vara oförändrade. Nämnden bör överväga om informationsverksamheten kan minska och en ökad tyngd läggas på tillsynsverksamheten. När det gäller enskilda myndigheters hantering av upphandlingsärenden bör ett samarbete mellan nämnden och RRV utvecklas. För har anslaget beräknats till och till . 1994/95Utgift1 1995/96Anslag 2 5002 Utgiftsprognos 2 500 därav 1996 1 800 1997 Förslag 1 705 1998 Beräknat 1 689 1999 Beräknat 1 742 1 Kostnaderna för redovisades /95 som en del av förslagsanslaget I3. Kostnader för vissa nämnder m.m. 2 Beloppen anges i tusental kr. är ett organ knutet till . Rådet består av nationalekonomiska forskare förordnade på i normalfallet av regeringen. Vidare är generaldirektör och forskningschef adjungerade medlemmar. Ekonomiska rådets övergripande mål är att initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet fungerar rådet som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. bedriver och initierar forskningsprojekt. Vissa av projekten bedrivs helt eller delvis av rådets medlemmar, men huvuddelen av forskningen bedrivs av utomstående. Rådets uppgift är då att identifiera intressanta forskningsområden, göra vetenskapliga bedömningar av ansökningar samt att bistå författarna med synpunkter. Forskningsprojekten redovisas i temasymposier och i en engelskspråkig tidskrift, . Ekonomiska rådets uppgift som rådgivare i vetenskapliga frågor löses främst i samband med rådets sammanträden. Kostnaderna för hänför sig främst till arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Då kostnaderna för uppsatsarvoden och publicering inte är jämt fördelade över tiden, är det av praktisk betydelse för att ha möjlighet att överföra medel mellan olika år. Det övergripande målet för Ekonomiska rådets verksamhet bör ligga fast. Ramanslag 1 705 tkr De övergripande målen för Ekonomiska rådets verksamhet har uppnåtts, bland annat har forskningsprojekt om arbetslöshet, skattereformen och budgetunderskott presenterats. arbetar med utredningen om konsekvenser av ett eventuellt svenskt medlemskap i . Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning och som länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen är mycket betydelsefull för tillhandahållandet av ett gediget underlag för den ekonomiska politikens utformning. Regeringen anser därför att Ekonomiska rådets övergripande mål bör gälla även för och att verksamheten bör fortsätta i nuvarande omfattning. Anslaget har beräknats till . har anslaget beräknats till respektive . Kostnader för vissa nämnder m.m. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 3 2001) 1995/96Anslag 2 015 Utgiftsprognos 2 015 därav 1996 1 624 1997 Förslag 1 552 1998 Beräknat 1 598 1999 Beräknat 1 651 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas utgifter - i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. - för , , i vissa trygghetsfrågor, , , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, pensionsfrågor, , och Statens krigsskade- nämnd. Från anslaget betalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Anslag 1 552 tkr Prognosen för innevarande budgetår pekar mot att nuvarande anslag kommer att förbrukas. Eftersom ersättningen till statliga styrelser, nämnder och råd m.m. har höjts per är det möjligt att belastningen på anslaget därmed kommer att öka. Flertalet nämnder ersätts dock per sammanträde och det är svårt att förutsäga hur frekventa sammanträdena blir i respektive nämnd.Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att inte längre belastar anslaget, att Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (OASEN) och har upphört. Den del av anslaget som avser Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet föreslås öka något, mot bakgrund av att de nordiska länderna enats om en höjning av det totala anslaget från till . beräknas utgifterna vara realt oförändrade. 1994/95Utgift 3 4151) 1995/96Anslag 6 551 Utgiftsprognos 5 437 därav 1996 4 010 1997 Förslag 4 468 1998 Beräknat 4 372 1999 Beräknat 4 473 1 Beloppen anges i tusental kr består av en ordförande och tio andra ledamöter. Nämndens kanslifunktion fullgörs av . De övergripande målen för myndigheten är att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämnden skall utarbeta allmänna råd inom sitt ansvarsområde. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att nämnden förbrukat ca mindre än budgeterat. Utgifterna enligt den senaste delårsrapporten () fördelar sig på personalkostnader, lokalkostnader och på övriga förvaltningskostnader. De övergripande målen för bör ligga fast. Ramanslag 4 468 tkr årsredovisning anger att nämndens arbete leder till en bättre redovisningsstandard i företagen. Detta i sin tur medför förbättrade förutsättningar för analys av företagens ekonomiska ställning. konstaterar att verksamheten i stor utsträckning påverkats av arbetet med ny lagstiftning på redovisningsområdet. RRV:s revisionsberättelse över årsredovisning innehåller inte någon invändning. Arbetet med den nya redovisningslagstiftningen är en naturlig och viktig uppgift som ligger väl i linje med nämndens övergripande mål. Regeringen har inga invändningar mot den omprioritering som nämnden behövt göra på grund av bl.a. arbetet med den nya redovisningslagstiftningen eller i övrigt mot den av nämnden bedrivna verksamheten. Det övergripande målet att främja god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning måste således anses uppfyllt. Arbetet med kompletterande normgivning på grund av ny redovisningslagstiftning beräknas ta i anpråk. För budgetåren 1998 och 1999 har, bortsett från den generella besparingen på statlig konsumtion, oförändrade resurser beräknats. Med hänsyn härtill beräknas resurserna för budgetåren 1998 och 1999 till resp . beräknas lämna sitt slutbetänkande /97. Enligt sina direktiv skall kommittén lämna förslag om bl.a. vilka principer som bör gälla för sådan kompletterande normgivning som ges genom olika expertorgan på redovisningsområdet. Kommittén skall också utreda frågan om ställning. Det övergripande målet för arbete bör även i fortsättningen vara att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämnden bör också kommande år vid behov bistå med det fortsatta arbetet med ny redovisningslagstiftning. Bidrag till av god redovisningssed ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 6001) 1995/96Anslag 900 Utgiftsprognos 900 därav 1996 600 1997 Förslag 800 1998 Beräknat 800 1999 Beräknat 800 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas bidrag till av god redovisningssed, som bildats gemensamt av staten genom , Föreningen och . Mot bakgrund av bl.a. den omfattande förändring som skett och kommer att ske på redovisningslagstiftningens område med de krav på nya rekommendationer som detta medför bör - i likhet med vad övriga stiftare redan gjort - statens bidrag höjas till . Arbetet med kompletterande normgivning på grund av ny redovisningslagstiftning beräknas ta i anspråk. För budgetåren 1998 och 1999 har oförändrade resurser beräknats. 1994/95Utgift 32 0671) Reservation 14 084 1995/96Anslag 56 355 Utgiftsprognos 37 850 därav 1996 34 760 1997 Förslag 32 570 1998 Beräknat 32 570 1999 Beräknat 32 570 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget används för att bekosta utvecklingsarbete avseende styrning, budgetering och redovisning av statens inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. Vidare används anslaget för kostnader för att bedriva chefsutveckling inom statsförvaltningen, viss kompetensutveckling i samt för i övrigt förekommande utvecklingsarbete inom verksamhetsområde. Den utgående reservationen från det under sjunde huvudtiteln /95 uppförda anslaget D5. Utvecklingsarbete föreslås föras till detta anslag. Ramanslag 32 570 tkr 1994/95Utgift 19 0441) Anslagssparande 4 984 1995/96Anslag 34 414 Utgiftsprognos 30 200 därav 1996 20 000 1997 Förslag 22 277 1998 Beräknat 22 904 1999 Beräknat 23 694 1 Beloppen anges i tusental kr Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om bl.a statlig egendom, rikets indelning samt permutation. Kammarkollegiets verksamhet består av både myndighetsuppgifter, som går ut på att bevaka statens rätt och det allmännas intressen inom olika områden, och olika typer av uppdragsverksamhet. Myndighetsuppgifterna finansieras i huvudsak över ramanslaget som uppgår till ca en fjärdedel av de totala verksamhetskostnaderna. Kollegiet fungerar även som kansli åt vissa mindre fristående myndigheter, vilket innebär att man tillgodoser myndigheternas behov av personal och tjänster så att de kan fullfölja sina uppgifter på bästa sätt. Det övergripande målet för Kammarkollegiets myndighetsuppgifter är en konsekvent rättstillämpning samt en snabb och korrekt handläggning av ärenden, med en lämplig avvägning av resurser. För uppdragsverksamheten är det övergripande målet att denna skall uföras enligt marknadsmässiga principer och med full kostnadstäckning. De övergripande målen bör ligga fast. Ramanslag 22 277 tkr Beräknade avgiftsinkomster 58 700 tkr Kammarkollegiets årsredovisning uppvisar ett positivt ekonomiskt resultat för /95. Myndighetsuppgifterna gav ett överskott på . Styckkostnader och andra resultatindikatorer visar att produktiviteten har ökat för de flesta verksamhetsgrenarna inom verksamhetsområdet. För uppdragsverksamheten uppgår det totala överskottet för /95 till ca . Det är dock stora skillnader i lönsamhet mellan de olika verksamhetsgrenarna. och verksamhetsgrenen riskfinansiering och skadereglering genererade överskott på 3,4 respektive . Fordringsbevakningen samt den administrativa och juridiska servicen lyckades däremot inte täcka sina verksamhetskostnader. Regeringen avser att ta ställning till överskotten inom uppdragsverksamheten. Sammantaget bedömer regeringen att Kammarkollegiet har åstadkommit ett tillfredsställande veksamhetsresultat. De övergripande målen har i allt väsentligt uppnåtts. Lönsamhetsproblemen inom delar av uppdragsverksamheten var ett skäl till att regeringen gav i uppdrag till Statskontoret att se över dels kollegiets service till andra myndigheter, dels kanslistödsverksamheten. Resultaten av studien presenterades i rapporten till andra myndigheter (Statskontoret 1996:11). Av denna framgår bl.a. när det gäller serviceverksamheten att kollegiets avgiftsfinansierade stöd i stort sett har en lämplig inriktning. Vidare framgår det att finansiering, styrning och resultatredovisning bör förändras på vissa punkter. När det gäller det kansli- stöd som kollegiet ger till små myndigheter och nämnder menar att det finns vissa problem, t.ex. vad gäller ansvarsfördelning, finansiering, avtalsformer och verksförordningens (SFS 1995:1322) tillämpning. Man konstaterar dock att dessa problem inte är specifika för Kammarkollegiets relation till sina nämndmyndigheter utan gäller generellt för denna typ av relationer mellan värd- och nämndmyndigheter. Regeringen instämmer i huvudsak i de synpunkter som Statskontoret fört fram i utredningen och avser att vidta åtgärder för att finna en generell lösning på problemen med kanslistödet till småmyndigheterna. Kammarkollegiet har ansvar för många olika uppgifter och uppgifter av tämligen varierande karaktär. har dessutom kollegiets verk-samhet förändrats på flera områden, vissa uppgifter har försvunnit och andra har tillkommit. Det finns ingen anledning att tro att förändringstrycket på kollegiets verksamhet kommer att bli mindre . Regeringen anser att det är av betydelse att det bland myndigheterna finns en beredskap att snabbt kunna gripa sig an nya uppgifter. Det är därför viktigt att Kammarkollegiet fortsätter att utveckla sin kapacitet att snabbt kunna anpassa sin verksamhet och organisation till nya krav. RRV lämnade revisionsberättelse med invändning av Kammarkollegiets årsredovisning /95. I vårpropositionen (1995/96:150) redovisades Kammarkollegiets åtgärder för att komma tillrätta med bristerna. Regeringen bedömde dessa åtgärder som tillfredsställande. Enligt regeringens uppfattning skall de övergripande målen för Kammarkollegiet vara oförändrade. Kammarkollegiet omfattas av regeringens sparkrav på utgifter för statlig konsumtion. För har anslaget räknats ned med . Detta innebär att anslaget totalt har minskats med /95, vilket motsvarar . beräknas utgifterna uppgå till och till . Kontrollfunktionen i staten ------------------------------------------------------- 1997 Förslag 100 0001, 2) 1998 Beräknat120 000 1999 Beräknat125 000 1 Beloppen anges i tusental kr 2 Nytt anslag I den ekonomiska vårpropositionen (1995/96:150) anförde regeringen att förstärkningar av kontrollfunktionen i staten bedöms nödvändiga. I propositionen aviserades även avsikten att föreslå att särskilda resurser avsätts för att möjliggöra en sådan förstärkning. Reservationsanslag 100 000 tkr För den offentliga sektorns legitimitet är det av fundamental betydelse att de skatter som statsmakterna beslutat om inbetalas och att bidrag av olika slag utbetalas endast till dem som är berättigade till bidrag och då till rätt belopp. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa att så sker. har innevarande budgetår tilldelats extra medel för en särskild satsning på effektivare skattekontroll. beslutade regeringen om en strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringen har vidare tillkallat en delegation med uppgift att arbeta med bekämpning av bedrägerier mot EU:s finansiella intressen. har i olika sammanhang, bl.a i den rapport som verket på regeringens uppdrag lämnat om fusk och systembrister i välfärdssystemen (RRV dnr 1995:32) påtalat behovet av effektivare kontroll inom myndighetsområden som hanterar stora medelsflöden. Förslag har även väckts från berörda myndigheter om hur kontrollfunktionerna kan förbättras. Regeringen delar bedömningen att det föreligger ett behov av att förstärka kontrollrutinerna och kraven kring statlig bidrags- och stödverksamhet. EU-inträdet och svenska myndigheters därav följande hantering av stödsystem inom ramen för främst den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s insatser inom det regional- och strukturpolitiska området ökar behovet av en stärkt kontrollfunktion. Brist i att efterkomma kontroll och tillsyn på dessa områden kan medföra såväl en reducering av ersättningarna från EG:s fonder för redan utbetalade bidrag som ekonomiska sanktioner. Insatser inom kontrollfunktionen är ett av regeringen prioriterat område för . För att hålla samman regeringens fortsatta insatser för att stärka kontrollfunktionen i staten har en arbetsgrupp bildats inom . Gruppens huvuduppgift är att samordna arbetet med att utarbeta konkreta åtgärder för att öka säkerheten i uppbörd och utnyttjande av statliga medel, dvs. tillse att de skatter statsmakterna beslutat faktiskt betalas, att bidrag når enbart dem de är avsedda för, etc. Föreslagna åtgärder skall prioriteras i förhållande dels till den uppskattade omfattningen på felaktiga betalningar, dels den skada som bristerna kan rendera för förtroendet för de statliga systemens funktionssätt. Åtgärder som initieras skall utmynna i förslag till konkreta förändringar i regelverk, organisations- och systemändringar, försöksverksamhet och liknande i syfte att stärka kontrollfunktionen. Berörda departement och myndigheter är ansvariga för att de statliga medlen inom deras områden hanteras på ett korrekt och effektivt sätt. De ansvarar även för genomförande av de projekt och verkställande av de åtgärder som regeringen beslutar. De åtgärder som vidtagits eller planeras inom respektive departements ansvarsområde redovisas under berört utgiftsområde i denna proposition. För att snabbt uppnå önskvärda resultat bedömer regeringen det nödvändigt att särskilda medel i form av projektbidrag tillförs berörda organisationer för att stärka kontrollfunktionen. föreslås att anvisas för detta ändamål. bör 120 respektive anvisas. Inom dessa ramar bör resurser även avsättas för regeringens tidigare aviserade program för bekämpning av ekobrotten. är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta viss del av statens fasta egendom tillhörande det nationella kulturarvet, de kungliga slotten, Djurgårdsmarken, regeringsbyggnaderna, statens donationsfastigheter, utrikesfastigheter, vissa älvsträckor, markområden och byggnader. De övergripande målen för skall vara att för statens räkning förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas kultur- och naturmiljövärden bevaras. I Statens fastighetsverks investeringsplan uppgår behovet av byggnads- investeringar till på årsbasis 1997, för att därefter minska . Detta beror på bl.a. att vissa större projekt som , och färdigställs utan att följas av nya stora investeringsprojekt. Däremot kan det verkliga utfallet av en del av investeringarna komma att skjutas framåt i tiden. prognostiseras därför ett behov om och för perioden - 1999 ett medelsbehov om ca . Det enda av verket föreslagna projekt är ombyggnad av kv. har tidigare beslutat om en rullande treårig investeringsram för . har i sin anslagsframställan hemställt om en oförändrad total låneram i om inkl. investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Enligt ett avtal mellan staten och skall överlåtelse av de s.k. väntelägesfastigheterna ske per . Dessa fastighetsbestånd har varit parkerade i med en särskild redovisning, i avvaktan på överlåtelse till bolaget. startade sin verksamhet . Enligt regeringens bedömning är resultaten för verksamheten tillfredsställande. För /95 uppgår resultatet till . Inkl. de s.k. väntelägesfastigheterna uppgår resultatet till . För perioden - uppgår de totala intäkterna till och det samlade resultatet till .