prop · GK0335 · 1997-01-01 00:00:00 — Utskottet vill slutligen understryka övergångsreglernas stora betydelse för att mildra negativa nettoeffekter för en del enskilda pastorat av övergången till ett annorlunda utjämningssystem. Utskottet vill i likhet med regeringen (s. 16) framhålla vikten av att beslutande organ är uppmärksamma på sådana svårigheter i det enskilda fallet och utnyttjar möjligheten att med de individuellt bestämda bidragen lösa uppkommande problem. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer utskottet 1. beträffande obligatorisk pastoratsreglering för att minska kostnads- behovet i utjämningssystemet att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 45, yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande graden av utjämning av skatteinkomsterna, m.m. att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 45, yrkandet 1a, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande kostnader för drift och underhåll av kyrkor att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 51, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffande kostnader för drift och underhåll av begravningsplatser att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 50, yrkande a, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt 5. beträffande kostnader på grund av låg andel kyrkotillhöriga att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 1996:50, yrkande b, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffande kostnader på grund av gles bebyggelse och kallt klimat att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 52, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande stifts- och strukturbidragen att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 15, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande finansieringen av kostnader för den rikskyrkliga verksamheten, m.m. att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 45, yrkande 1b, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffande genomförandet att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och med avslag på motion 50, yrkande c, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande regeringens skrivelse i övrigt att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. På första kyrkolagsutskottets vägnar Närvarande: , ordförande, , , , , , , , , , , , , , . Biskop har deltagit i utskottets överläggningar. Frågan om obligatorisk pastoratsreglering för att minska kostnadsbehovet i utjämningssystemet (mom. 1). av , och som anser dels att utskottet i stället för texten under 2. Obligatorisk pastoratsreglering för att minska kostnadsbehovet i utjämningssystemet hade bort anföra följande: Utskottet vidimerar att rekommenderade en nedre gräns för pastoraten på 2 000 invånare. Också i utredningarna inför reformen på stifts- och lokalplan 1989 nämndes samma nedre gräns men uttalades skäl för att ett lägre tal kunde medges på grund av lokala förhållanden. Enligt kyrkobyg- gnadsutredningen finns alltjämt drygt 150 pastorat som inte når upp till 2 000 invånare. I betänkande 1996:2 har utskottet framhållit att ekonomiskt bärkraftiga enheter på lokalplanet är en viktig förutsättning för att på lång sikt skall kunna fullgöra sin uppgift som kyrka för hela svenska folket. Strukturförändringar i detta syfte är därför både önskvärda och nödvändiga, fortsätter utskottet. Också gentemot "givarna" i utjämningssystemet är det en hederssak att tillskapa mer bärkraftiga ekonomiska enheter. har frivilligheten varit strukturförändringarnas ledstjärna. Ett speciellt ansvar lades 1989 på stiftstyrelserna. I samband därmed uttalade departementschefen i propositionen 1987/88:31 behov av en utvärdering av den frivilliga benägenheten till nödvändiga strukturförändringar. En sådan skulle ske . Vid föregående års kyrkomöte anförde utskottet i sitt betänkande 1995:6 Kyrkans strukturförvandling att det var för tidigt att utvärdera genomförda indelningsändringar och ange riktlinjer för framtiden. På utskottets förslag beslöt kyrkomötet uppdra åt Centralstyrelsen att i en delrapport redovisa resultatet av det utförda strukturarbetet samt erfarenheter och slutsatser i övrigt av detta arbete. Av Centralstyrelsens verksamhetsberättelse för framgår att - i stället för en redovisning till kyrkomötet - frågan överlämnats till de kyrkliga utredningarna. kyrkobyggnadsutredning har i sitt betänkande "Fädernas kyrkor - och framtidens" tagit upp kravet på strukturförändringar under punkt 6.2. gjorde bl.a. följande uttalande: "Utjämning mellan alla pastorat i ett utjämningssystem bygger på en hög grad av solidaritet mellan de inblandade. Som poängterades när systemet skapades innebär det inte bara en enkelriktad solidaritet från de välbeställda pastoraten till de små och svaga. Det kan ställas motsvarande krav på solidaritet från de mindre enheternas sida att genom rationaliseringar i organisationen medverka till besparingar som gör att utjämningssystemets bördor inte blir för stora för dem som ska bära dessa. Vi är övertygade om att samverkan på lokalplanet skapar den mest effektiva utjämningen" (Sid. 124). Enligt utskottets mening vore det en fördel om åren fram med kyrkobyggnadsutredningen som grund kan leda till frivilliga strukturför- ändringar. Mycket talar emellertid för att frivillighetens väg inte är tillräcklig. Nuvarande kommunindelning har kommit till genom både frivillighet och obligatorium via kommunblocksindelning m.m. En motsvarande plan upprättad av Centralstyrelsen efter samråd med stiftstyrelserna skulle kunna vara vägledande för en obligatorisk pastoratsreglering genomförd senast kyrkobyggnadsutredningen förordat - dvs . dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. beträffande obligatorisk pastoratsreglering för att minska kostnads- behovet i utjämningssystemet att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och motion 1996:45, yrkande 2, begär att Centralstyrelsen lägger fram ett förslag till obligatorisk pastoratsreglering med målsättningen att minska kostnadsbehovet i utjämningssystemet, Frågan om graden av utjämning av skatteinkomsterna, m.m. (mom. 2) av , , och som anser dels att utskottet i stället för texten under 3. Graden av utjämning av skatteinkomsterna, m.m. hade bort anföra följande: Utöver den kostnadsutjämning som införs behöver inom sig ha en inkomstutjämning, men utjämningen måste ligga på rätt nivå. Inkomstutjämningens nivå bör inte vara så hög att den motverkar erforderliga strukturella förändringar. Skattekraft och skatteunderlag ger inte alltid en rättvisande bild. Yrkesnäringars art är en ofta icke nämnd faktor, som påverkar skatteunderlaget. De som är beslutande i organ accepterar att en inkomstutjämning inom måste finnas. Men de betalande pastoraten måste också få se att det finns en vilja till rationalisering hos de mottagande pastoraten. En 50-procentig inkomstutjämning tenderar att konservera en struktur som inte går att ekonomiskt försvara . Regeringen konstaterar att förslagets tyngdpunkt ligger på kostnadsutjämningen (s. 15). Regeringen föreslår utjämning av fyra slag av kostnader, som är strukturellt betingade. Kyrkobyggnadsbidrag och extra utjämningsbidrag lär liksom hitintills gå till pastorat med svag ekonomisk bas. Kostnadsutjämningen och bidragen beaktar således pastoratens strukturella och speciella förhållanden. Starka skäl talar för att denna utjämningskomponent inte skall få fullt så stor genomslagskraft som regeringen förslår. Med hänsyn härtill bör inkomstutjämningen vara lägre än . Utskottet är av uppfattningen att, i enlighet med yrkande 1a i motion 45, bör inkomstutjämningen utjämna av skillnaden mellan pastoratets skatteunderlag och medelskatteunderlaget. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffande graden av utjämning av skatteinkomsterna, m.m. att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och motion 1996:45, yrkandet 1 a, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Frågan om stifts- och strukturbidragen (mom. 7) av , , och som anser dels att utskottet i stället för texten under 9. Stifts- och strukturbidragen hade bort anföra följande. Motion nr 15 anknyter till den del av regeringens skrivelse som handlar om stifts- och strukturbidragen. Kritik framförs mot ett av i samverkan med upprättat förslag till principer för framtida fördelning av stifts- och strukturbidrag. Motionärerna anser att förslagets s.k. utjämningseffekt vid framräkning av stiftsbidrag skall tas bort med motivering att den innebär en "dubbelbeskattning". Utskottet vill inledningsvis tillstyrka ett förenklat förfarande vad gäller stifts- och strukturbidrag. Grunderna och relationerna mellan stiften vad gäller stifts- och strukturbidragen härrör från reformen 1989. Från början lade stiftssamfälligheterna ned mycken tid på underlaget för ansökan, men sedan Centralstyrelsen och Kyrkofonden successivt kommit att inta ståndpunkten att endast begränsad uppskrivning medges - vissa år och till vissa delar ingen alls - har det i stiften inte känts meningsfullt att lägga ner stor tid på ansökningarna, eftersom de reellt inte blivit prövade efter behov och samfälligheternas ekonomiska ställning. Som argument för en sådan hållning har Centralstyrelsen framhållit förestående förändring av utjämningssystemet. I regeringsskrivelsen kan under avsnitt 6.4 hämtas skäl som talar till förmån för motionen. Regeringen anför nämligen att stiftssamfälligheterna till sin omfattning är stora både till yta och invånarantal och rymmer områden med både hög och låg skattekraft. Mot denna bakgrund anser regeringen att stiftssamfälligheternas behov av utjämning borde vara begränsat. Vidare uttalas sympati för förslaget om skatteväxling som framförts i Kyrkoberedningens betänkande "Vissa kyrkofrågor" (SOU 1993:46). Slutligen har regeringen dock stannat för att stifts- och strukturbidragen skall finnas kvar och uttalar att det under sådana omständigheter inte finns behov av en särskild inkomstutjämning. Stiftssamfälligheternas medelsbehov prövas bäst om det bedöms samlat i beredningen av stiftsbidragen. Under avsnitt 10 gör regeringen bedömningen att det bör vara behovet av bidrag som skall vara grundläggande och att det bör ankomma på i samråd med Centralstyrelsen att utforma kriterier för fördelningen av bidragen och rutiner för handläggningen. I författningsförslaget finns varken under § 17 eller § 23 något om inkomstutjämning mellan stiftssamfälligheterna. Det synes mot denna bakgrund saknas stöd för att vid fördelning av stiftsbidrag bygga in flera inkomstutjämnande variabler. Som sådana tolkar utskottet dels "tillskott/avdrag av skatteunderlag" dels den föreslagna "reduceringstrappan". finner utskottet skäl framhålla att slutlig ställning ännu ej tagits, utan modellerna är att betrakta som ett preliminärt arbetsmaterial för remissbehandling med efterföljande utvärdering. Utskottet som i övrigt lämnar regeringens förslag i denna del utan erinran, delar uppfattningen i motion 15 att kyrkomötet som sin mening bör ge Centralstyrelsen till känna att stifts- och strukturbidrag till stiftssamfällig- heterna med fördel kan fördelas efter modell utformad utan s.k. ut- jämningseffekt. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffande stifts- och strukturbidrag att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelser 1996:2 i denna del och motion 1996:15 som sin mening ger regeringen och Centralstyrelsen till känna vad utskottet anfört. Frågan om finansiering av kostnader för den rikskyrkliga verksamheten, m.m. (mom. 8) av , och , som anser dels att utskottet i stället för texten under 10. Finansiering av kostnader för den rikskyrkliga verksamheten, m.m. hade bort anföra följande. I regeringens lagförslag § 14 anges allmän kyrkoavgift till per skattekrona. Den kyrkliga verksamheten på riksnivå finansieras genom den allmänna kyrkoavgiften och Kyrkofondens intäkter i övrigt. Utskottet anser att per skattekrona för rikskyrklig verksamhet fram är för högt beräknad och anser därför att allmänna kyrkoavgiften bör bestämmas till . har avstått ifrån att analysera och föreslå inbesparingar på rikskyrklig nivå. Utredningen nöjde sig med att räkna med ett nominellt oförändrat belopp på avrundat (s. 168 i betänkandet). Utredningen ansåg att den del av den allmänna kyrkoavgiften som behöver avsättas för de rikskyrkliga ändamålen kan med någon marginal sättas till per skattekrona (s. 172 i betänkandet). Regeringen synes godta antagande att finansieringsbehovet motsvarar på skatteunderlag (s. 51). huvudsakliga verksamhet bedrivs i de lokala församlingarna och i pastoraten. Så bör det vara och så kommer det att förbli även efter den relationsreform som genomförs. Kyrkan har dock också uppgifter som måste utföras på riksnivå och inom kyrkans stift. Rikskyrkan har uppgifter av ekumenisk art inom och gentemot kyrkor i andra länder. Mission kommer också framgent att bedrivas även om formerna för denna ändras allteftersom de samhällen som denna vänder sig till ändras. Internationell diakoni huvudsakligen genom , kommer också att vara en väsentlig uppgift för . Rikskyrkans uppdrag inom är dessutom att utföra vissa serviceuppgifter mot stift och församlingar. Dessa kan variera från tid till tid och är i stor utsträckning beroende av de uppdrag som kyrkomöte/ombudsmöte lämnar till den rikskyrkliga organisationen att verkställa. Beslut om sådan verksamhet bör dock vara restriktiva, inte minst i där kyrkans framtida ekonomiska situation är något osäker med hänsyn till att medlemsutvecklingen kan komma att förändras efter reformen om nya tillhörighetsregler. har ett projektarbete bedrivits i Kyrkans hus i med sikte på en ny kansliorganisation där alla anställda hos SFRV, SKM, SKUT och blir anställda i en och samma stiftelse fr.o.m. . Projektet har fått namnet Giraff, Gemenskap i rikskyrkan arbete för framtiden. Målsättningen är att minska antalet tjänster med 40. Utskottet anser att det finns möjligheter till inbesparing i den rikskyrkliga verksamheten. Finansieringsbehovet av rikskyrkan under de år som den nuvarande lagstiftningen finns kvar (i planeringen fram till ) kan med hänsyn till vad vi ovan anfört sättas lägre än till . Situationen får bedömas när kännedom föreligger om vilka inomkyrkliga regelverk som kommer att gälla för den ekonomiska hanteringen av kyrkans medel nationellt och internationellt. Utskottet finner därför att regeringen bör bestämma den allmänna kyrkoavgiften till per skattekrona. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande finansieringen av kostnader för den rikskyrkliga verksam- heten, m.m. att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1996:2 i denna del och motion 1996:45, yrkande 1b, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. med anledning av regeringens skrivelse om ett nytt system för ekonomisk utjämning inom Ln och motioner i anslutning därtill Till läronämnden har för yttrande överlämnats RegSkr 1996:2 och KMot 1996:50-52. "En utjämning skall ske" skriver aposteln till församlingen i (2 Kor 8:13). Med de orden ville aposteln motivera församlingen i att ekonomiskt stödja den fattigare kristna församlingen i . Det i bibeltexten givna exemplet har tjänat som motivering, vägledning och kritik. En församling som materiellt sett har det välbeställt är skyldig att bistå församlingar med brist på materiella resurser. Detta gäller vare sig den mottagande församlingen befinner sig i en annan världsdel eller är en del av . Ett utjämningssystem är således läromässigt välmotiverat. Närvarande: Ärkebiskop , ordförande, biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , , vice ordförande, , , , , . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1996/97:35 Ett nytt system för ekonomisk utjämning inom .