prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Det har inneburit att en obalans uppstått i den meningen att intäkterna från de olika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar. Sjukförsäkringen uppvisar t.ex. ett överskott, medan de pensioner som skattefinansieras uppvisar ett underskott. Totalt sett står socialavgifter och allmänna egenavgifter för av socialförsäkringarnas samlade utgifter. Regeringen avser att se över strukturen på socialavgifterna och återkomma till . Skattepolitiken utgör också en del i arbetet för att göra ekonomi långsiktigt hållbar även ur en ekologisk synvinkel. Genom att skatter används som ekonomiska styrmedel kan de bidra till att höja omvandlingstrycket och styra konsumtionen i miljövänlig riktning. ligger mycket långt framme i beskattningen av fossila bränslen. Avskaffandet av försäljningsskatten för personbilar och den nya utformningen av beskattningen av förmånsbilar bidrar till att stimulera förnyelsen av bilparken. Därmed blir bilarna mer miljövänliga och trafiksäkra som bilförmånshavarna får ökade incitament att minska det privata körandet. Den utredning som skall se över vägtrafikens samlade beskattning för att uppnå en bättre styreffekt vad avser trafiksäkerhet och miljö kommer att redovisa sina resultat . Därigenom skapas förutsättningar för sänkta elpriser för elintensiv industri. Regeringen avser att återkomma till frågan om nivån på och utformningen av produktionsskatten på el på . Utformningen av energibeskattningen kommer också att ses över. Uppgörelsen om det framtida energisystemet är klar, och skatteväxlingskommitténs och alternativbränslekommitténs förslag är ute på remiss. Frågorna om energibeskattningen bereds nu i ett sammanhang inom . Viktiga utgångspunkter är att åstadkomma en bättre miljöstyrning, att genomföra inriktningen från energiuppgörelsen samt att den energiintensiva industrins konkurrenskraft inte skall äventyras. Avsikten är att en ny utformning av energibeskattningen skall kunna presenteras och att den skall kunna träda i kraft . rekommenderar att en successiv skatteväxling genomförs. Regeringen avser att senare för redovisa sin bedömning av frågan och också presentera olika förslag. Under det närmaste året kommer en avfallsskatt att införas. 1.6 Rättvis fördelning När regeringen tillträdde var i ett mycket utsatt läge. Lånebehovet beräknades för /95 uppgå till . Var tredje krona i statsbudgeten utgjorde en lånad krona. I förlängningen hotade en statsfinansiell kollaps. En sådan utveckling hade varit oacceptabel, inte minst på grund av de fördelningspolitiska effekter den skulle ha fått. De människor som mest behöver den offentliga sektorn skulle ha drabbats hårdast om budgeten inte sanerats. Saneringsprogrammet utformades efter tre grund- läggande principer. Det skulle verka så snabbt som möjligt. Därmed skulle statsskulden sluta växa och utgifterna för statsskuldsräntorna hållas nere som ett återvunnet förtroende för den ekonomiska politiken skulle få räntorna att falla. Bördorna skulle bäras rättvist. De som hade det bäst ställt skulle bära den tyngsta bördan. Vården, omsorgen och skolan skulle prioriteras framför transfereringar. Det går att i efterhand kompensera med lägre materiell standard. En otrygg omsorg eller en förlorad skoltid är däremot nästan omöjlig att ersätta. Rättvis fördelning är ett av de viktigaste målen för politiken. Regeringen är dock väl medveten om att de gångna årens förda politik har inneburit påfrestningar för många människor. En budgetsanering på märks givetvis i människors vardag. Med en så omfattande budgetsanering har det varit oundvikligt att även svagare grupper fått göra stora uppoffringar. står det helt klart att saneringspolitiken var absolut nödvändig. I längden finns inte något utrymme för att bedriva en rättvis fördelningspolitik, om det saknas en fast grund bestående av sunda finanser. Det är därför de svagare grupperna som har allra mest att vinna på stärkta offentliga finanser. Även lägre räntor, prioriteringar av de offentliga välfärdsverksamheterna samt kraftsamlingen mot arbetslösheten har gynnsamma fördelningseffekter. Regeringen har fortlöpande redovisat de fördelningspolitiska effekterna av den förda politiken. För att bördorna skall bäras rättvist har saneringsprogrammet omfattat både höjda skatter och besparingar. Diagram 1.10 Förändring av disponibel inkomst, justerad för försörjningsbörda, till följd av sanneringsprogrammet I diagram 1.10 redovisas en reviderad analys av saneringsprogrammets fördelningseffekter. Kalkylen avser de statiska effekterna av saneringsprogrammet, dvs. ingen hänsyn har tagits vare sig till vad som skulle ha hänt om ingenting hade gjorts eller till de fallande räntorna. Figuren visar de kombinerade direkta effekterna av i stort sett alla åtgärder inom skatte- och transfereringssystemen då alla åtgärder trätt i kraft . Hushållen är uppdelade i deciler (tiondelar) beroende på ekonomisk standard (i decil 1 finns de med lägst ekonomisk standard, i decil 10 de med högst). Hänsyn har tagits till hushållens sammansättning. Åtgärderna i skattesystemet, socialförsäkringen och bidragen har enligt de nya beräkningarna en något jämnare fördelningspolitisk profil än i tidigare redovisade kalkyler. Det beror främst på att effekterna av den reducerade uppräkningen av basbeloppet mildras på grund av förbättringarna i statsfinanserna och den kraftigt minskade inflationen. Basbeloppet antas räknas upp av förändringen i KPI i stället för . De höjda ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna till bidrar också till en jämnare profil, liksom även att åtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen inte får den utformning som tidigare antagits. Resultaten har också delvis påverkats av uppdateringen med de senaste riksdagsbesluten. Vid revideringen har använts en mer aktuell databas, nya ekonomiska antaganden om inflation, ränteläge, löneökning osv. samt i flera fall förbättrade metoder för att efterlikna olika åtgärder. Diagram 1.11 Effekter för kvinnor och män av saneringsprogrammet - disponibel inkomst Anm: Kvinnors och mäns arbetsinkomster och transfereringar har beräknats efter skatt. För makar har hushållets skattefria transfereringar delats lika. Analyserna visar också att nettoeffekterna av saneringsprogrammet i genomsnitt i stort sett är lika för kvinnor och män (diagram 1.11). Män berörs i högre grad av skatteåtgärderna, kvinnor främst av minskade transfereringar. Ett annat sätt att studera effekterna av saneringsprogrammet är att se hur stor del respektive inkomstgrupp har bidragit med i saneringen av de offentliga finanserna. I diagram 1.12 visas utfallet av gjorda beräkningar. Resultatet är att den femtedel som har den högsta ekonomiska standarden (decil 9 och 10 tillsammans) bidrar med av saneringen, medan den femtedel som har lägst ekonomisk standard (decil 1 och 2 tillsammans) bidrar med . Diagram 1.12 Andel av saneringsprogrammet som respektive decilgrupp bidrar med Den förda ekonomiska politiken har haft som en central uppgift att skapa förutsättningar för en lägre ränta. var räntan på en tioårig statsobligation . , ligger motsvarande ränta på . Den lägre räntenivån bidrar på olika sätt till att tillväxten kan ta fart och till att sysselsättningen kan öka. Förutom att den gör det lättare att bära finansieringen av en investering minskar den även boendekostnaderna. Som framgår av diagram 1.13 är fördelningseffekterna av en sänkt räntenivå i huvudsak positiva. Alla decilgrupper tjänar på lägre räntor. Hushåll med lägst standard får emellertid den största förbättringen, främst eftersom en större andel av deras inkomster går till boendet. Boendekostnaderna är starkt beroende av räntenivån. Diagram 1.13 Fördelningseffekter av den lägre räntan Anm: Beräkningen visar förändringen av hushållens inkomster vid fullt genomslag av en bestående räntesänkning motsvarande lika för alla hushåll, i form av minskade ränteinkomster, ränteutgifter och bostadsutgifter. Värdeförändringar på olika tillgångar beaktas ej. Den största fördelningspolitiska orättvisan finns mellan dem som saknar jobb och dem som arbetar. Den är inte enbart ekonomisk utan kanske framför allt mänsklig. Att inte ha ett jobb att gå till ökar utanförskapet och passiviserar. Det är ett av många skäl till att på förslag av regeringen har ställt sig bakom målet att halvera den öppna arbetslösheten till . I diagram 1.14 visas en beräkning av de omedelbara fördelningspolitiska konsekvenserna av en halverad öppen arbetslöshet . En sådan utveckling har en mycket god fördelningsprofil. Diagram 1.14 Fördelningseffekter av en halverad arbetslöshet Anm: Ett förenklat räkneexempel som visar effekterna på hushållens disponibla inkomster om arbetslösa får sysselsättning och lön i stället för arbetsmarknadsstöd. Den kraftigt ökade inkomstspridningen 1994 har oroat många och tagits som bevis för att inkomstklyftorna ökar kraftigt i . Analyserna i budgetpropositionen 1996 pekade dock på att ökningen var tillfällig och berodde på exceptionellt höga realisationsvinster (bilaga 4, prop. 1996/97:1). Många hushåll sålde aktier och andra värdepapper för att dra nytta av den tillfälligt låga skatten på realisationsvinster. De preliminära resultaten från SCB:s undersökning av hushållens inkomster visar nu att inkomstspridningen minskade kraftigt , dvs. som åtgärderna i saneringsprogrammet började påverka inkomstfördelningen. Därmed är det tveksamt om utvecklingen tydligt visar på några statistiskt säkra generella ökningar av inkomstklyftorna. Med en halverad arbetslöshet, fortsatt låga räntor och låg inflation ökar möjligheten betydligt att inkomstklyfto rna under återstoden av detta årtionde återigen skall minskas. Den ekonomiska politiken har således lagt en god grund för att öka jämlikhet och välstånd för hela det svenska folket 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att X såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (avsnitt 1), 2. fastställer ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentliga finanserna på av bruttonationalprodukten i genomsnitt över en konjunkturcykel (avsnitt 4.3), 3. fastställer målen för budgetpolitiken om ett överskott i de offentliga finanserna till av bruttonationalprodukten för , för år för (avsnitt 4.3), 4. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna (avsnitt 5.5), 5. fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för till (avsnitt 5.5), 6. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren 1998 - 2000 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 5.6 och tabell 5.8), 7. godkänner beräkningen av utgifterna inom den kommunala sektorn (avsnitt 5.5 och avsnitt 8), 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 9. antar regeringens förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning, 11. antar regeringens förslag till lag om försök med resursarbete, 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 13 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 14. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 15. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 16. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om arbetslöshetsförsäkring, 17. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om införande av lagen (1997:000) om arbetslöshetsförsäkring om lagen (1997:000) om arbetslöshetskassor, 18. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om försök med resursarbete, 19. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar, 20. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 21. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 22. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 23. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1349) om ändring i lagen (1993:737), om bostadsbidrag, 24. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, 25. godkänner vad regeringen förordat om avräkning av anslag och inkomsttitlar (avsnitt 6.2), 26. beslutar att på tilläggsbudget till statsbudgeten för ändra det under utgiftsområde 2 anvisade obetecknade anslaget Kostnader för vissa nämnder till ett ramanslag, 27. bemyndigar regeringen att sälja, byta eller på annat sätt helt eller delvis avyttra statens aktieinnehav i , 28. bemyndigar regeringen att disponera ersättning som härrör från avyttring av aktier i till förvärv av aktier i eller bildande av bolag som direkt eller indirekt driver verksamhet enligt lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet eller aktiekontolagen (1989:827), 29. bemyndigar regeringen att genom apportförfarande, emission, kvittning eller på annat sätt överlåta försvarsfastigheter till ett av staten ägt aktiebolag , 30. bemyndigar regeringen att bilda ett särskilt aktiebolag för försvarsfastigheter samt att vidta de åtgärder som behövs för genomförandet av bolagsbildningen, 31. bemyndigar regeringen att besluta om och vidta de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av bolagsbildningen, 32. bemyndigar regeringen att genomföra den slutliga avvecklingen av enligt de principer som redovisas (avsnitt 6.4), 33. fastställer ett beräknat avgiftsuttag för teleberedskapsavgiften under till sammanlagt , 34. fastställer det sammanlagda avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften under till sammanlagt , 35. bemyndigar regeringen att för budgetåren 1997 - 2001 ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med beslut om beredskapsåtgärder inom elförsörjningen i enlighet med vad som anförs (avsnitt 6.7), 36. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar på ytterligare för att uppfylla det statliga garantiåtagandet mot Nordiska investeringsbanken, 37. godkänner att högst får användas under för försöksverksamhet med friare användning av arbetslöshetsersättning, 38. godkänner vad regeringen föreslår om tillfällig avgångsersättning, 39. godkänner att högst av det under utgiftsområde 14 anvisade anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten samt för kontroll och uppföljning av att åtgärderna används på avsett sätt, 40. godkänner regeringens förslag i fråga om förlängning av tid i arbetslivsutveckling, 41. godkänner regeringens förslag i fråga om förlängning av tid i arbetsplatsintroduktion, 42. godkänner regeringens förslag i fråga om att öka kvinnors företagande, 43. godkänner regeringens förslag om ersättningsnivåer i utbildningsbidraget, 44. godkänner regeringens förslag i fråga om Interpraktikstipendier, 45. bemyndigar regeringen att i fråga om det under utgiftsområde 14 anvisade anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ett belopp om högst beställa tjänster som medför utgifter under kommande budgetår, 46. godkänner vad regeringen föreslår om bidrags- nivåer för anställda med lönebidrag vid de allmännyttiga organisationer som erhållit särskild dispens, 47. godkänner vad regeringen föreslår om att lönebidraget lämnas i form av ett belopp per dag samt att rekvisitionerna av lönebidrag skall ske , 48. godkänner vad regeringen förordar om bidrag för vuxenutbildning på grundskolenivå inom den särskilda vuxenutbildningssatsningen, 49. godkänner regeringens förslag att av anslagsbehållningen på det i statsbudgeten för /96 under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning får användas som bidrag till särskilda kostnader och vissa projekt för , 50. bemyndigar regeringen att inom ramen för anslaget Bidrag till kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad besluta om bidrag på högst för utbetalning , dock , 51. godkänner regeringens förslag till ändrade regler för räntesubventioner och investeringsbidrag för bostäder, såvitt gäller frågan om vissa tidpunkter för bostäder såvitt gäller frågan om vissa tidpunkter för färdigställande m.m. (avsnitt 6.15), 52. godkänner regeringens förslag till ändrade regler för räntesubventioner för bostäder såvitt gäller frågor om beräkning av räntesats i vissa fall (avsnitt 6.15), 53. godkänner regeringens förslag till ändrade regler för räntesubventioner för bostäder såvitt gäller frågan om räntebidrag efter exekutiv försäljning (avsnitt 6.15), 54. godkänner vad regeringen föreslår i fråga om ersättning till sekretariatsuppgifter för beslutsgruppen inom , 55. godkänner den reviderade beräkningen av inkomsterna på inkomsttitel Övriga bidrag från EG, 56. godkänner den föreslagna användningen av medel på det under fjortonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning, 57. godkänner att regeringen får använda högst av anslaget Investeringsbidrag för främjande av anställning i ekologiskt hållbar riktning till radonsanering av dricksvatten (avsnitt 6.17), 58. godkänner att regeringen, eller den myndighet som regeringen beslutar, får besluta om förskottering av investeringar i statens spåranläggningar och att villkoren för detta skall utformas i likhet med vad som gäller för förskottering av väginvesteringar, 59. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån i för att tidigarelägga vägprojekt om 2 , 60. bemyndigar regeringen att belasta det under utgiftsområde 22 anvisade anslaget Byggande av vägar med kostnader för räntor och amorteringar avseende lån för vägprojekten /20 Örebro- , E4 , E22 - Hossmo samt E4 trafikplats , 61. godkänner vad regeringen föreslår avseende uppkomna driftskostnader för administrationen av Jordbrukets blockdatabas, 62. bemyndigar regeringen att ta emot aktier i bolagiserade industriforskningsinstitut, 63. bemyndigar regeringen att tillsammans med och kompetensutveckling bilda ett holdingbolag, som skall äga aktier i de till aktiebolag ombildade industriforskningsinstituten, 64. bemyndigar regeringen att utnyttja det under utgiftsområde 24 anvisade anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. för statens kostnader vid bildandet av holdingbolaget, 65. godkänner de föreslagna riktlinjerna för en sammanslagning av geologiska undersökning och , 66. godkänner att inkomsterna från försäljning av olja m.m. fr.o.m. sätts in på ett räntebärande konto i för att användas till finansiering av framtida kostnader för efterbehandling av lagringsanläggningar, 67. bemyndigar regeringen att besluta om den verksamhet hos som genom planerade EU-regler definieras som konkurrensutsatt garantiverksamhet och om formerna och villkoren för avvecklingen av sådan verksamhet, inkluderande en eventuell försäljning eller överlåtelse av verksamheten, 68. på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell, såvitt avser vissa skattefrågor 69. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 70. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1220) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 71. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 72. antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 73. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 74. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 75. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 76. antar regeringens förslag till lag om ändringstal taxeringsvärden, 77. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 78. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 79. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen, 80. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, såvitt avser vissa kommunalfrågor 81. antar regeringens förslag till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 82. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om redovisning, 83. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i lagen kommunallagen (1991:900), 84. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894), såvitt avser vissa inkomsttitlar 85. godkänner följande nya inkomsttitlar för redovisning av statens inkomster: - Inlevererat överskott av statsstöd exportkredit, - Överskott av statsstöd exportkredit, - Ränteinkomster av lokaliseringslån, - Offentlig lagring försäljningsintäkter, - Offentlig lagring, 86. godkänner att inkomsttitlarna 1425, 1426 och 1427 får följande nya titel- och undertitelbenämningar: - Skatt på öl 1425:04, - Skatt på vin och andra jästa drycker 1425:02, - Skatt på mellanklassprodukter 1425:03, - Skatt på etylalkohol föreslås få 1425:01, - Inkomsttiteln 1425 föreslås ändra namn till Alkoholskatt, 87. godkänner följande nya benämningar på inkomsttitlar: - 1473 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, - 6111 Arealersättning, - 6112 Kompletterande åtgärder, - 6113 Övriga interventioner. TABELL: SPECIFIKATION AV REVIDERADE RAMAR FÖR UTGIFTSOMRÅDEN SAMT REVIDERADE OCH NYA ANSLAG FÖR BUDGETÅRET 1997 (). BELOPP ENLIGT FÖRSLAG TILL FÖRÄNDRING NY / UTGIFTSOMRÅ DE NUMMER STATSBUDGET 1997 AV NY ANSLAGS NIVÅ 1 3 781 330 -20 000 E 2 Presstöd, ramanslag 541 579 -20 000 521 579 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 807 556 500 000 B 4 Försäljning av aktier i , ramanslag 60 000 -10 000 50 000 B 6 Värdering m.m. av aktier i värdepappers-centralen , ramanslag 0 10 000 10 000 B 7 Investeringar i infrastrukturen på den svenska finansmarknaden, ramanslag 0 500 000 500 000 4 Rättsväsendet 20 824 537 18 000 B 1 Åklagarväsendet, ramanslag 627 237 18 000 645 237 5 och internationell samverkan 2 757 203 2 000 E 5 Delegationen för översättning av , reservationsanslag 0 2 000 2 000 6 Totalförsvar 42 372 642 150 000 B 7 Funktionen Telekommunikationer, ramanslag 152 886 50 000 202 886 B 10 Funktionen Energiförsörjning, ramanslag 27 612 100 000 127 612 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23 721 787 -50 000 A 1 Sjukvårdsförmåner m.m., ramanslag 15 637 000 -125 000 15 512 000 B 1 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet, reservationsanslag 711 200 -300 000 411 200 B 6 Bilstöd till handikappade,ramanslag 343 944 -130 000 213 944 B 7 Kostnader för statlig assistansersättning, ramanslag 3 663 000 475 000 4 138 000 C 8 Alkohol- och drogpolitiska åtgärder, ramanslag 0 30 000 30 000 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 36 174 384 5 453 000 A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning, ramanslag 34 088 334 5 453 000 39 541 334 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 52 277 499 -2 116 552 A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ramanslag 25 612 727 -2 124 052 23 488 675 A 7 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring 0 7 500 7 500 15 Studiestöd 16 884 088 383 285 A 2 Studiemedel, m.m., ramanslag 9 485 430 20 600 9 506 030 A 3 Vuxenstudiestöd, m.m., ramanslag 4 721 951 362 685 5 084 636 16 Utbildning och universitetsforskning 25 357 109 205 450 A 14 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna, ramanslag 2 546 348