prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning (tfp) utges till en förälder som behöver stanna hemma för att tillfälligt vårda sjukt barn , i vissa fall . Tillfällig föräldrapenning kan också utges när barnets ordinarie vårdare är sjuk, när förälder behöver följa med barnet till barnavårdscentral m.m. samt vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med annat barn till någon av föräldrarna. Tillfällig föräldrapenning kan utges per barn och år. När är uttagna kan ersättning betalas ut , dock inte vid ordinarie vårdarens sjukdom eller smitta. kan föräldern överlåta sin rätt till tillfällig föräldra- penning till en sjukpenningförsäkrad som i stället för föräldern avstår från sitt förvärvsarbete för att vårda barnet i samband med sjukdom eller smitta hos barnet eller dess ordinarie vårdare. Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under i samband med barns födelse eller adoption. är ersättningsnivån av SGI för med tillfällig föräldrapenning. Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrar som under graviditetens senare del p.g.a. arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanliga arbete och inte heller kan omplaceras. Förmånen utges tidigast fr.o.m. den sextionde dagen och längst t.o.m. elfte dagen före den beräknade förlossningen. Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete enligt föreskrifter med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160) för att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättning fr.o.m. dagen för avstängning. Ersättningsnivån vid havandeskapspenning är av SGI. Utgifter per kalenderår:1994 1995 1996* (mkr) Föräldrapenning 15 291 14 563 12 718 Tillfällig föräldrapenning3 131 3 158 2 985 Havandeskapspenning 291 283 279 Totalt: 18 713 18 004 15 982 Föräldrapenning utbetalades för totalt 54,3 miljoner dagar. beräknas antalet till ca 45 miljoner dagar. Flera regelförändringar har påverkat kostnadsutvecklingen och uttaget av för- äldrapenning. har födelsetalet sjunkit vilket minskar antalet ersatta dagar. föddes 103 000 barn, vilket är en minskning jämfört med då det föddes 112 000 barn. Ändrade regler beträffande uttag av föräldrapenning har genomförts. Pappa- och mammamånaden har införts, vilket innebär att av de totala dagarna inte kan överlåtas till den andra föräldern. Föräldrapenningdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt , därför kan effekterna av den s.k. pappamånaden inte redovisas fullt ut förrän tidigast . Men preliminära uppgifter från pekar på att andelen pappor som tar ut pappaledighet har fortsatt att öka. Av de pappor som fick barn tog en tredjedel ut ledigheten under . Av dem som fick barn tog hälften ut ledigheten under . Det totala antalet uttagna dagar med föräldrapenning har dock minskat. var pappornas andel av de ersatta dagarna var motsvarande . Tillfällig föräldrapenning utbetalades för totalt 6,2 miljoner dagar och antalet ersatta dagar beräknas bli ca 5,8 miljoner dagar . Uttaget av tillfällig föräldrapenning har sjunkit . Detta har orsakats delvis av den sänkta kompensationsnivån, begränsningarna i möjligheten att byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning och slopade kontaktdagar. Även den ökade arbetslösheten kan ha påverkat utvecklingen. Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens andel . tog av de nyblivna papporna i genomsnitt ut av de med tillfällig föräldrapenning som enbart utges till pappan i samband med barnets födelse. beräknas antalet dagar med havandeskapspenning till ca 850 000. Utnyttjandet av havandeskapspenning har minskat . ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: En förmånsnivå omfattande tre| |fjärdedels förmån införs inom föräldraförsäkringen.| |Motsvarande rätt till ledighet införs. Skälen för regeringens förslag: Förmånerna inom sjukpenningförsäkringen kan utges på fyra nivåer, hel, halv, tre fjärdedels och en fjärdedels förmån. Inom föräldraförsäkringen kan förmånerna bara utges på tre nivåer. Det finns ingen möjlighet, varken inom föräldrapenningen eller den tillfälliga föräldrapenningen, att ta ut förmånerna som tre fjärdedels förmån. Förälderns arbetssituation kan därför harmoniera dåligt med förmånsnivåerna inom föräldraförsäkringen. Genom regeringsbeslut erhöll () i uppdrag att beräkna och redovisa de kostnader som kan förutses om en nivå avseende tre fjärdedels förmån införs inom föräldraförsäkringen. I sin redovisning av uppdraget (Dnr 306/96) bedömer RFV att försäk- ringskostnader för en ytterligare förmånsnivå inom föräldraförsäkringen endast kan uppkomma för den tillfälliga föräldrapenningen. RFV antar att mellan av samtliga dagar som tagits ut med halv ersättning i stället skulle ersättas med tre fjärdedels förmån. Kostnadsökningen mot bakgrund av detta antagande ligger i intervallet 1,2 - . RFV antar vidare att mellan av antalet uttagna dagar med hel ersättning i stället skulle ersättas med tre fjärdedels förmån. Kostnadsminskningen med detta antagande ligger i intervallet 1,2 - . Utifrån dessa antaganden bör nettoeffekten vara mycket begränsad av att införa en tre fjärdedels förmånsnivå inom föräldraförsäkringen. RFV ställer sig positiv till att tre fjärdedels förmånsnivå införs inom föräldraförsäkringen. Avsaknaden av en tre fjärdedels förmånsnivå inom föräldraförsäkringen för med sig ett merarbete för försäkringskassorna. Administrationen av försäkringen förenklas om en tre fjärdedels förmånsnivå införs. Regelsystemet kommer att stämma bättre överens med föräldrarnas arbetssituation och bli mer enhetlig med övriga ersättningssystem inom socialförsäkringen. Förslaget föranleder ändringar i 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och i 3 § tredje punkten, 6 och 12 §§ föräldraledighetslagen (1995:584). Nuvarande lydelse av 3 § femte punkten och 8 § föräldraledighetslagen leder automatiskt till rätt till tre fjärdedels ledighet om föräldern får tre fjärdedels tillfällig föräldrapenning. Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget är tekniskt sett av enkel beskaffenhet. Enligt regeringens mening skulle därför Lagrådets hörande sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 16 192 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen föreslår att en förmånsnivå omfattande tre| |fjärdedels förmån införs inom föräldraförsäkringen. Föräldrapenningdagarna som utges i samband med barns födelse utgör av det totala uttaget inom föräldraförsäkringen. Därmed har förändringar av regler och kompensationsnivåer för föräldrapenning samt utvecklingen av födelsetalet en avgörande effekt på den sammanlagda utgiften för hela försäkringen. beräknas antalet dagar med föräldrapenning till 44 miljoner, antalet dagar med tillfällig föräldrapenning beräknas till ca 6 miljoner och antalet dagar med havandeskapspenning beräknas till 850 000. Förslag om att slopa den förhöjda ersättningen med föräldrapenning har presenterats, vidare har förslag om att ändra reglerna för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten presenterats vilket har inverkan på föräldrapenningens nivå (prop 1995/96:209). I denna proposition föreslås en ytterligare förmånsnivå inom föräldraför- säkringen. Kostnadseffekterna av dessa förändringar har beaktats avseende resursbehovet under . Anslagsbehovet beräknas till 16 . I regeringens vårproposition (1995/96:150) aviserades en ytterligare förändring av reglerna för den sjukpenninggrundande inkomsten , som en höjning av ersättningsnivåerna till av den förmånsgrundande inkomsten genomförs. Med beaktande av dessa regelförändringar beräknas utgiften till 17 och till 18 . ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 3 260 241 1) 1995/96Anslag5 034 670 Utgiftsprognos4 974 675 därav 19963 339 745 1997 Förslag 2 411 450 2) 1998 Beräknat 2 295 661 1999 Beräknat 2 215 860 1 Beloppen anges i tusental kr 2 anslagen A 4. Bidragsförskott och A 5. Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. I proposition (1995/96:208) Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. som förelagts , har regeringen lämnat förslag till ett nytt bidrag, underhållsstöd. Detta skall ersätta det tidigare bidragsförskottssystemet, (inkl. förlängt bidragsförskott) och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Syftet med förslaget är att uppnå en bättre kostnadskontroll och att så långt möjligt eliminera de negativa verkningar som samordningen mellan reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott innebär. För det underhållsstöd som lämnas till barnet skall den förälder som inte bor tillsammans med barnet vara återbetalningsskyldig gentemot staten enligt en schabloniserad procentmetod. Återbetalningsskyldigheten skall omprövas och fastställas utifrån senast tillgängliga taxering efter ett grundavdrag på årsinkomsten med . Kostnadsutvecklingen för det föreslagna underhållsstödet kommer att bli beroende av en mängd faktorer. De viktigaste är de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling. Denna är i sin tur nära kopplad till arbetslöshetens utveckling, den återbetalningsskyldiges totala antal barn och antalet separationer. Styrande för kostnadsutvecklingen är vidare underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. En jämförelse mellan budget och utfall 1994/95 visar på ett överskridande på (+ ). Det bör noteras att sänkte det i den aktuella budgetpropositionen uppskattade anslagsbehovet med , bl.a. med hänvisning till behovet av ökad indrivningsverksamhet av utestående underhållsbidrag. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår (18 månader) visar på ett underskridande med (- ). Antalet barn för vilka bidragsförskott har lämnats har ökat från 275 1990 till 324 1995 (+ ). har statens kostnader för bidragsförskott ökat (+ ). Denna kostnadsökning är ett av skälen till att regeringen nu har förelagt ett förslag till ett nytt bidrag, underhållsstöd, som skall ersätta det tidigare bidragsförskottet och det särskilda bidraget för vissa adoptivbarn. Det särskilda bidraget för vissa adoptivbarn ansluter i princip till reglerna för bidragsförskott och lämnas till ensamstående föräldrar som adopterar barn. Antalet bidragsberättigade barn uppskattas för /96 uppgå till ca 550. Utgiften för bidraget beräknas till . Denna grupp barn kommer att omfattas av det nya stödet varför ett särskilt anslag inte längre ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 2 411 450 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen har i prop. (1995/96:208) Underhållsstöd| |till barn till särlevande föräldrar, m.m. lämnat förslag| |till ett nytt bidrag, underhållsstöd, som skall ersätta| |det tidigare bidragsförskottssystemet och det särkilda| |bidraget till vissa adoptivbarn. Efter det att förslag om ett nytt underhållsstöd aviserats i regeringens proposition 1995/96:150, blev nya beräkningar tillgängliga varvid kunde konstateras att de besparingar som uppskattades i nämnda proposition inte kommer att uppnås i sin helhet. Regeringen avser att återkomma till i annat sammanhang i syfte att uppnå de aviserade besparingarna. Under förutsättning att godkänner förslagen i propositionen Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. beräknar regeringen medelsbehovet för till 2 . Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 24 0211) 1995/96Anslag 35 520 Utgiftsprognos 35 520 därav 1996 24 541 1997 Förslag 24 000 1998 Beräknat 24 000 1999 Beräknat 24 000 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner en- ligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoptioner av utländska barn. Bidrag lämnas med hälften av genomsnittskostnaderna för en adoption från barnets utsprungsland, dock högst . för internationella adoptionsfrågor () fastställer den genomsnittskostnad för olika ursprungsländer som skall ligga till grund för beräkning av bidraget. Bidraget administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. räknar med att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till . RFV beräknar utgifterna för kommande budgetår till 24 000 000 ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 24 000 tkr | ------------------------------------------------------- Regeringen instämmer i den bedömning som och gör vad gäller anslagets storlek och föreslår ett anslag på för kommande budgetår. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 285 2201) 1995/96Anslag 449 000 Utgiftsprognos 427 500 därav 1996 293 000 1997 Förslag 305 000 1998 Beräknat313 000 1999 Beräknat321 000 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas barnpension från folkpensioneringen. Sådan barnpension betalas ut till barn vars far eller mor eller båda föräldrarna har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas och betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utöver barnpension från detta anslag betalas barnpension från ATP ut av den avlidnes egenpension för det första barnet och för varje ytterligare barn. Det sammanlagda ATP-beloppet delas sedan lika mellan barnen. Folkpension i form av barnpension betalas ut med av basbeloppet sedan detta minskats , vilket motsvarar . Barnet är dock garanterad en total pension - folkpension och ATP - motsvarande av basbeloppet sedan detta minskats . För ett barn som inte är berättigad till ATP utges således folkpension av basbeloppet sedan detta minskats . Beloppen gäller efter vardera föräldern om båda föräldrarna avlidit. Kostnadsutvecklingen är relativt stabil och styrs främst av antalet barn, utvecklingen av ATP-nivån samt basbeloppsutvecklingen. För /95 var anslaget medan utgiften blev , vilket innnebar att anslaget underskreds med eller . För /96 tyder prognosen på ett utfall på vilket innebär ett underskridande på eller . Orsaken till detta är att antalet barn med barnpension ökat i något mindre omfattning än vad som tidigare prognosticerats. Nästan alla barn som får barnpension får både folkpension och ATP. Cirka 31 000 barn uppbär folkpension och ca 30 000 av dessa får även ATP. Antalet barnpensioner har sjunkit men ökar nu något på grund av att antalet barn i befolkningen ökar. Den utbetalade folkpensionen är i genomsnitt av basbeloppet och har legat stabilt på denna nivå . Som tidigare nämnts är grundbeloppet av basbeloppet medan ytterligare högst kan betalas ut om den ATP som betalas ut understiger av basbeloppet. Att medelbeloppet ligger visar alltså att de stora flertalet har en total barnpension som överstiger garantinivån. Barnpension i form av ATP utbetalas med i genomsnitt av basbeloppet. Denna andel stiger med . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 305 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen föreslår för inga förändringar i| |reglerna för barnpension vilket innebär att de| |besparingar som aviserades i den ekonomiska| |vårpropositionen har ersatts med andra besparingar. Antalet barn med barnpension väntas öka något lite medan den genomsnittliga folkpensionen förväntas vara stabil, vilket verkar i svagt kostnadsökande riktning. Detta motverkas till en del av att barnpensionen beräknas utifrån ett basbelopp som inte räknas upp med hela KPI-förändringen. Räknat i fasta priser väntas kostnaden därför bli i princip oförändrad. beräknar medelsbehovet under till . Omräknat med ett aktuellare basbelopp blir medelsbehovet . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas medelsbehovet till respektive . Vårdbidrag till handikappade barn ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 1 402 420 1) 1995/96Anslag2 180 500 Utgiftsprognos2 223 500 därav 19961 506 161 1997 Förslag 1 574 600 1998 Beräknat 1 619 400 1999 Beräknat 1 667 400 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller handikapp. För barn som normalt vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till basbeloppet. Hel förmån utgör av basbeloppet. Helt vårdbidrag uppgår till . Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar av basbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och ej pensionsgrundande. Bestämmelserna om vårdbidrag finns i 9 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vårdbidraget uppgick /95 till , varav bestod av merkostnadsersättningar. Antalet vårdbidrag var 22 400. Motsvarande antal beräknas bli 23 900. infördes en ny nivå, tre fjärdedels vårdbidrag. Denna regeländring tycks ännu inte ha nått fullt genomslag, utan antalet förväntas öka något . Antalet fjärdedels vårdbidrag fortsätter också att öka. Antalet hela och halva vårdbidrag ökar däremot inte längre. trädde lagen om assistansersättning i kraft. Vårdbidraget skall omprövas i samband med beslut om assistansersättning. I en särskild studie av beslut om assistansersättning redovisas 1 000 beslut rörande barn som redan tidigare uppbar vårdbidrag (RFV ANSER 1995:6). I ca hälften av dessa ärenden fick man behålla vårdbidraget med oförändrad nivå. I ca en tredjedel sänktes vårdbidraget och i en sjättedel av ärendena drogs vårdbidraget in helt. Utbetalningarna av vårdbidrag sker ibland retroaktivt vid nybeviljande. Den totala kostnaden var högre än vad som betalats ut enligt ordinarie månadsutbetalning. beräknar medelsbehovet under till 1 vid genomsnittligt basbelopp . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 1 574 600 | | | | | |tkrResultatbedömning och slutsatser | | | |tenderar antalet vårdbidrag att öka. | |Ökningen kan förklaras med att regelverket utvecklats,| |att kännedomen om förmånen hos föräldrarna har ökat samt| |att det finns fler barn som är berättigade till förmånen.| |Prognosen pekar på att antalet vårdbidrag under | |/96 omräknat till hela bidrag kommer att| |uppgå till 14 400. Efter uppräkning p.g.a. | |retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag beräknas| |anslagsbelastningen /96 bli 2 223 500 000 | |kronor. | | Anslagsbehovet för utgår från det | |fastställda basbeloppet och beräkningen har| |grundats på utbetalning av i genomsnitt 15 100 hela | |vårdbidrag . Till detta skall läggas en uppräkning| |p.g.a. retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag.| | Regeringen föreslår att 1 anvisas| |under anslaget Vårdbidrag för handikappade barn för | |. För budgetåren 1998 och 1999 beräknas| |anslagsnivån till 1 respektive | |1 . | Regeringens proposition | | | |1996/97:1 | | | |Socialförsäkringssektorn vid sidan av | |statsbudgeten | | | | | | | | | | | |Innehållsförteckning | | | |1 Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten| |2 | | 1.1 Allmän tilläggspension, ATP | |2 | | 1.2 Delpensionsförsäkringen | |3 | | 1.3 Arbetsskadeförsäkringen | |5 | | | |Bilaga Försäkringsersättningar och vissa bidrag inom| | område - översikt av | | kostnader och finansiering | |8 | ------------------------------------------------------- |1 Socialförsäkringssektorn vid sidan av | | statsbudgeten | | | |1994/95Utgift 121 262 0001 | |1995/96Utgiftsprognos 188 676 000 | | därav 1996 126 920 000 | | | |1997 Beräknat 131 957 000 | |1998 Beräknat 136 712 000 | |1999 Beräknat 142 082 000 | | | |1 Beloppen anges i tusental kr | | | |Huvuddelen av socialförsäkringarna redovisas på | |statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten finns dock | |den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt| |arbetsskadeförsäkringen. | | Dessa tre försäkringsgrenar finansieras med | |socialavgifter och med avkastningen från respektive | |fond. Utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan| |av statsbudgeten uppgår till 126,9 miljarder | |kronor. | | Ramen har nedjusterats med 597 miljoner | |kronor i förhållande till Ekonomisk vårproposition | |(prop. 1995/96:150). Detta förklaras huvudsakligen av| |att basbeloppet för blir lägre än vad som antogs| |i vårpropositionen. och 1999 har beräknade| |ramar nedjusterats med respektive | |med anledning av ovanstående. | | | | | |1.1 Allmän tilläggspension, ATP | | | |1994/95Utgift 111 568 0001 | |1995/96Utgiftsprognos 175 891 000 | | därav 1996 118 560 000 | | | |1997 Beräknat 124 251 000 | |1998 Beräknat 129 610 000 | |1999 Beräknat 135 323 000 | | | |1 Beloppen anges i tusental kr | | | |Allmän tilläggspension utges i form av ålderspension,| |förtidspension, efterlevandepension till vuxna samt | |barnpension. Utgifterna för ATP styrs av antalet | |pensionärer, utvecklingen av intjänade ATP-poäng samt| |den allmänna prisutvecklingen. | |Administrationskostnaderna finansieras inom systemets| |ram. | | ATP finansieras genom en tilläggspensionsavgift som | |är för både arbetsgivare och| |egenföretagare, en allmän ålderspensionsavgift på 1 | |procent för löntagare samt via avkastning från allmänna| |pensionsfonden (AP-fonden). I enlighet med de av | |beslutade riktlinjerna för | |ålderspensionsreformen skall pensionsavgifter inte tas| |ut på inkomstdelar som överstiger förmånstaket. Mot denna| |bakgrund gäller fr.o.m. att | |av intäkterna från ATP-avgiften förs till statsbudgeten.| |Vidare förs fr.o.m. denna tidpunkt en viss andel (för| |närvarande ) av intäkterna från ATP-avgiften| |över till en särskild förvaltning hos | |för att pensionsrätter inom det kommande | |premiereservsystemet inom det reformerade | |ålderspensionssystemet skall kunna tillgodoräknas | |fr.o.m. för försäkrade födda eller| |. | | AP-fondens förvaltning är uppdelad på sex | |fondstyrelser. Medel ur de tre första fonderna | |placeras främst i obligationer. Medel ur den fjärde och| |femte fonden placeras huvudsakligen i aktier. Den | |s.k. avvecklingsstyrelsen (Fond 92-94) har | |permanentats inom AP-fonden och bytt namn till sjätte| |fondstyrelsen. Sjätte fonden skall förvalta de 10 | |miljarder kronor som skall omfördelas så att AP-fonden| |får förvärva ytterligare aktier. Den sjätte fonden skall| |huvudsakligen placera de omfördelade medlen i svenska| |aktier. Utgifterna har överstigit avgiftsintäkterna | |. Avkastningen på fondkapitalet har | |finansierat en allt större andel av pensionerna. År | |1995 svarade avkastningen för av utgifterna. | |Sparandet har dock varit positivt och fondens till- | |gångar har därigenom kunnat fortsätta att öka.