prop · GK032 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att en fortlöpande granskning av verksamheten bör ske i enlighet med den preliminära plan för granskning och utvärdering som antagits av den globala miljöfonden. Förutsättningarna för fondens verksamhet kommer att bli föremål för granskning i samband med att förhandlingar om nästa påfyllnad av miljöfondens finansiella resurser påbörjas . Miljöfondens nyskapande roll både som miljö- och utvecklingsorganisation och som ett samarbetsorgan mellan FN-systemet och är en av orsakerna till aktiva deltagande i organisationen. Enligt regeringen utgör den globala miljöfonden ett ändamålsenligt instrument för det internationella samfundet för finansieringen av åtgärder med syfte att minska de globala miljöproblemen. Den utgör också en potential för att finansiera och åtgärda vissa oförutsedda miljöproblem. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Fonden är av avgörande betydelse för | | genomförandet av åtaganden inom Montrealprotokollet | | och bör ge ett fortsatt starkt stöd till | | Montrealprotokollets multilaterala fond. Skälen för regeringens bedömning: Den multilaterala fonden fungerar som den finansiella mekanismen för Montrealprotokollet och bistår att fullfölja deras åtaganden att fasa ut användningen av ozonnedbrytande ämnen. Fonden är av avgörande betydelse för skyddet av ozonskiktet, särskilt med tanke på att kommer att stå för den största andelen av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Fonden utvärderades och parterna har beslutat om ett antal rekommendationer för att effektivisera arbetet. Fonden har efter vissa inledningsproblem blivit effektivare. är genomförandetakten av projekt relativt låg, även om den förbättras kontinuerligt. framförde vid parternas möte ett starkt stöd till fonden och regeringen är villig att förhandla om ökade bidrag till fonden. har stött det pågående effektiviseringsarbetet inom styrelsen och menat att det visar på de goda möjligheter som finns att snabbt fasa ut användningen av ozonnedbrytande ämnen på ett kostnadseffektivt sätt. har också stora inhemska erfarenheter av avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen som är värda att sprida genom det multilaterala samarbetet. Sida har i uppdrag att i samråd med utarbeta riktlinjer för det svenska bidraget till fonden med anledning av att av bidraget kan användas för bilaterala ändamål. Finansiella aspekter av internationella legala instrument för hållbar utveckling -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen avser att gör en studie om | | finansiering inom ramen för internationella legala instrument | | för hållbar utveckling. Utredningen bör också granska om åtagandena| | enligt sådana instrument får en effektiv uppföljning och hur | | verkningsfulla de är för att uppnå globala miljömål. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i ett särskilt avsnitt i skrivelsen utförligt behandlat olika globala konventioner för hållbar utveckling. Regeringens övergripande bedömning är att sådana internationella legala instrument i många fall varit verkningsfulla medel för att främja hållbar utveckling. Regeringen anser dock att det finns skäl att närmare granska uppföljningen av de globala konventionerna. Denna granskning bör innefatta en översyn av utnyttjandet av officiellt utvecklingsbistånd för att finansiera åtgärder inom ramen för konventionerna och vilka effekterna är för det totala biståndsflödet. Utredningen bör också överväga om förpliktelser som ingåtts genom dessa instrument fått fortlöpande uppföljning, hur verkningsfulla instrumenten varit för att uppnå globala miljömål, hur efterlevnaden kan effektiviseras och ta fram förslag på eventuella alternativ för att reglera framtida miljöhot. Utredningen bör också göra en bedömning av vilka nya problemområden som kan vara lämpliga att reglera i form av multilaterala konventioner och göra en prioritering av dessa områden. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: bör aktivt arbeta för att stärka | | integreringen av miljöaspekter i EU:s utvecklingssamarbete. | | Sidas medverkan i utformningen av EU:s biståndspolicy och vid | | projektgranskning i biståndskommittéerna är av avgörande | | betydelse. Även och andra relevanta myndigheter| | bör ta del i arbetet. EU spelar en särskilt viktig roll för att | | stödja miljöarbetet i . Skälen för regeringens bedömning: I och med det svenska EU-medlemskapet görs en avräkning på det totala svenska biståndet med . Det är därför av vikt att EU:s utvecklingssamarbete så långt som möjligt ligger i linje med de mål som är uppsatta för det svenska utvecklingssamarbetet. Ett genomslag för den svenska biståndspolitiken i EU:s utvecklingssamarbete skulle också kunna få stora effekter, med tanke på EU:s totala biståndsvolym på . Efter har kommissionen intensifierat sitt arbete för att bättre integrera miljöaspekter i unionens utvecklingssamarbete. I EU:s rapport till FN:s kommission för hållbar utveckling behandlades utvecklingssamarbetet i ett separat avsnitt. I mitten av lade kommissionen fram ett förslag till en särskild biståndsförordning om miljöinsatser för hållbar utveckling för att genomföra åtagandena från . Förordningen har godkänts av rådet och förväntas antas efter andra läsning. I förordningen slås fast att gemenskapen skall bidra med ekonomisk hjälp, ca , som ges i form av gåvomedel och teknisk kompetens för att underlätta att miljöaspekten integreras i utvecklingsprocessen i utvecklingsländerna. Kommissionen har också påbörjat arbetet med en strategi för biologisk mångfald som ett komplement till medlemsländernas nationella strategier. Strategin fokuseras på integrering av frågan om biologisk mångfald inom sektorer där EU har en egen omfattande gemenskapspolitik, t.ex. jordbruk och fiske. Miljöaspekter har också börjat integreras på olika sätt i EU:s reguljära utvecklingssamarbete. I den s.k. , som reglerar EU:s bistånd till , och , finns målsättningen att skapa en hållbar balans mellan ekonomiska mål och en rationell förvaltning av miljön och en förstärkning av naturresurser och humankapitalet. Det finns också ett särskilt avsnitt för miljöfrågornas hantering. Kommissionen har utarbetetat en intern beslutsmanual för att integrera miljöaspekter i varje steg i projektcykeln. I förordningen för samarbetet med länderna i och är miljöskydd ett av de prioriterade områdena och av de totala resurserna skall riktas till miljöprojekt. Liknande prioriteringar finns i Medelhavsprogrammet där framför allt åtgärdsprogrammet för i Barcelonakonventionen berörs. EU:s utvecklingssamarbete har trots den ovan redovisade positiva utvecklingen ännu ingen tydlig miljöprofil och genomförandet av antagna riktlinjer har varit bristfällig. Åtagandena från har inte resulterat i en övergripande policy, t.ex. i form av ett handlingsprogram, med specifika grundläggande regler för att hantera miljöfrågorna i biståndet och som kan diskuteras med medlemsstaterna och antas av rådet. Miljökonsekvensbeskrivningar genomförs inte konsekvent och resultaten redovisas inte systematiskt. Kapaciteten i kommissionen för miljöfrågorna är också svag och bör förstärkas. Regeringen anser att integreringen av miljöaspekter i EU:s utvecklingssamarbete bör förstärkas och det pågående arbetet understödjas. De svenska erfarenheterna bör tas tillvara i det arbetet. Kommissionen bör utarbeta förslag till en policy för hållbar utveckling inom biståndet, t.ex. i form av ett handlingsprogram som kan antas av rådet. Dessutom bör verka för att miljökomponenten får ett tydligt genomslag i kommissionens landstrategiarbete. Sida bör också på ett tidigt stadium medverka i projektutformning och delta i de olika biståndskommittéerna. Särskilt viktiga är de kommande projektförslagen under den nya förordningen om miljöinsatser. Syftet med förordningen bör vara att ge erfarenheter som kan bidra till att EU:s övriga utvecklingssamarbete inriktas med hänsyn till principen om hållbar utveckling. Det är också av vikt att betonar att EU:s bistånd är komplementärt och främst skall beröra områden där det finns fördelar jämfört med medlemsstaternas bilaterala bistånd. Sådana fördelar kan exempelvis vara att stärka mottagarländernas kapacitet inom miljöområdet, stödja mottagarländerna att ta fram miljöhandlingsprogram, framför allt i anslutning till de globala konventionerna för hållbar utveckling, och göra prioriteringar i de nationella aktionsplanerna för hållbar utveckling bör också driva på arbetet i kommissionen med att mer generellt genomföra miljökonsekvensbeskrivningar, och föreslå att kommissionen bör utarbeta särskilda riktlinjer om detta för att skapa en systematisk och tydlig instruktion för sådana. Inom EU:s samarbetsprogram med har miljösektorn fått ökad uppmärksamhet. Vad gäller de associerade länderna betonas att anpassning till EU:s miljökrav är en viktig förutsättning för framtida medlemskap och ett särskilt lagapproximeringsprogram för miljösektorn har utformats inom ramen för det s.k. PHARE-programmet, som omfattar alla stater i utom OSS-staterna och . har förordat att av de samlade insatserna i varje PHARE-land skall användas för miljöprojekt. I den nya förordning för samarbetsprogrammet med OSS-området och som antogs av ministerrådet har miljö angetts som ett prioriterat insatsområde. Projekten skall syfta till institutionsuppbyggnad, rådgivning och utbildning. En policy håller på att utarbetas för fördelning och användning av medlen. Såsom angavs i regeringens skrivelse Vår miljö : Miljöarbetet (rskr. 1995/96:120) har effekterna av de åtgärder som vidtagits för att minska miljöbelastningen från , och ännu inte utvärderats. En rapport om tillståndet i , utarbetad inom ramen för () presenterades i en preliminär version vid i och beräknas färdigställas . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:2 internationella samarbete för hållbar utveckling.