prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Genom denna placering bör en ömsesidigt förstärkande effekt kunna uppnås mellan sekretariatet och de Kvinnohistoriska samlingarna vid . Resurser för sekretariatet om har beräknats under anslaget B 6. : Forskning och forskarutbildning. Centrum/forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning har en bred verksamhet med tyngdpunkt på tvärvetenskaplig forskning och utbildning. Det är angeläget att denna verksamhet kan fortsätta och utvecklas. Regeringen föreslår att sammanlagt , en förstärkning med , ges till de åtta centrum/forum som fått medel. Dessutom föreslås att anvisas till Jämställdhetscentrum i . Medel har beräknats under anslagen för respektive högskolor. Vid har det länge funnits en vital kvinno- och genusforskning. Den temaorganiserade forskningsmodellen ger i många fall ett bredare perspektiv på metoder och forskningsobjekt än den konventionella, ämnesinriktade forskningen. Regeringen föreslår att tillförs för uppbyggnad av ett nytt tema - tema (avsnitt 5.5.1). Medel har beräknats under anslaget B 12. : Forskning och forskarutbildning. Kvinnohistoriska samlingarna vid är dokumentationscentral för kvinnoforskning. De är unika genom sin storlek och har förutsättningar att fungera som nationellt ansvarsbibliotek för kvinno-, mans- och genusforskning. För detta ändamål har beräknats under anslaget D 13. Utöver de satsningar som ovan redovisats föreslår regeringen att medel för 18 tjänster med inriktning mot genusforskning, inklusive sex professurer, ställs till disposition under anslaget D 19. Särskilda utgifter för forskningsändamål (avsnitt 7). Totalt har beräknats för ändamålet. 5.7 Invandrare och den högre utbildningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör ta hänsyn | | till att studenter som har invandrat kan behöva särskilt stöd. | | Universitet och högskolor bör även ansvara för att stödundervis-| | ning i svenska vid behov anordnas. | | i bör särskilt öka rekryteringen av stu-| | denter med invandrarbakgrund. | | och den nya högskolan i bör få en | | mångkulturell profil. | | Universitet och högskolor bör vid behov anordna särskild kom- | | pletterande utbildning för personer med utländsk akademisk ut- | | bildning. Förslag har lämnats om resurser till för forskning om svenska som andra språk och utveckling av svenskundervisning för invandrare (avsnitt 5.5.1). Som planeringsförutsättning bör gälla att tilldelas resurser för ett nytt tema, Tema Etnicitet (avsnitt 5.5.1). Skälen för regeringens bedömning: Högskolan skall på alla sätt bidra till kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet. Högskolan skall stärka de många kulturer som finns i det svenska samhället. Universitet och högskolor skall ta hänsyn till att studenter som har invandrat kan behöva särskilt stöd. Det är viktigt att ta tillvara den kompetens som invandrare tillför landet. De personer, som har invandrat till , är inte någon homogen grupp när det gäller utbildningsnivån, men det finns en stor grupp invandrare med akademisk utbildning. Inom högskolans grundläggande utbildning var av studenterna utländska medborgare. Siffran inkluderar gäststudenter. Därtill kommer studenter från hem där ena eller båda föräldrarna har invandrat. invandrade 974 personer med forskarutbildning. Ungefär en tredjedel av de invandrade forskarutbildade är kvinnor, vilket innebär ett relativt sett större nettotillskott av kvinnliga än manliga forskare. I forskarutbildningen var av de registrerade doktoranderna utländska medborgare /94. Samma läsår hade av de nyantagna doktoranderna och av de examinerade doktorerna utländsk grundexamen. Regeringen föreslår nu en rad åtgärder för att underlätta för studenter som har invandrat att framgångsrikt slutföra eller komplettera sin akademiska utbildning. Att behärska svenska språket är en nödvändig förutsättning för att ta sig in och verka i det svenska samhället. har föreslagit att en basutbildning med en eller två terminers svenska m.m. inrättas vid universitet och högskolor med efterfrågan på sådan utbildning. Målgruppen skulle vara invandrade studenter och invandrade med behörighet att läsa på högskolan. Enligt regeringens mening bör särskilda basutbildningar för invandrare undvikas. Sådana innebär en förlängning av utbildningstiden och därmed ökade kostnader för den enskilde. I stället bör universitet och högskolor ansvara för att stödundervisning i svenska för studenter som har invandrat anordnas vid behov. Vid finns forskning och utveckling av undervisningen av svenska som andraspråk. Vid bedrivs även tvärvetenskaplig forskning och utvecklingsarbete kring teoretiska och praktiska mångkulturella frågeställningar. Regeringen föreslår därför att (avsnitt 5.5.1) tilldelas särskilda medel för forskning om svenska som andra språk och utveckling av undervisningen av svenska för invandrare . Om alla barn gavs möjligheter att också möta lärare med utländsk bakgrund, skulle skolan kunna bli en miljö där kulturell mångfald förverkligas enligt läroplanens målskrivningar. Få av lärarutbildarna, lärarstudenterna och lärarna i skolan har invandrarbakgrund. Detta gäller särskilt för lärare. Det är därför viktigt att ansträngningar görs för att öka andelen studerande i lärarutbildningen med ursprung i andra kulturer än den svenska. Pedagogkonventet är en frivillig sammanslutning av ansvariga för lärarutbildningarna vid landets universitet och högskolor. Pedagogkonventet vill få universiteten och högskolorna att bättre utnyttja den kulturella mångfald som finns, genom att t.ex. bredda hemspråkslärarnas användbarhet i och utanför skolan, utnyttja och sprida erfarenheter från mångkulturella skolor, underlätta för dem som kommer hit med utländska lärarutbildningar att arbeta i den svenska skolan, locka flera svenskutbildade med bakgrund från eller intresse av andra kulturer än den svenska att bli lärare och skapa metoder för att utveckla lärarutbildningens kulturella mångfald för alla. Av denna anledning har regeringen, efter ansökan från i , fattat beslut om särskilda medel för rekryteringsstöd och insatser för lärarstudenter med invandrarbakgrund med början . Mångkulturella profiler vid vissa lärosäten Ett viktigt område är utbildning med inriktning mot invandrings- och segregationsfrågor. De nya högskolorna, och , förlagda till regioner med många invandrare föreslås få en mångkulturell profil både vad gäller utbildning och forskning. Regeringen planerar att föreslå att från och med erhåller medel för tema Etnicitet. har för /96 anvisat medel för en särskild teoretisk och praktisk utbildning som i första hand vänder sig till arbetslösa personer med utländsk akademisk utbildning. Syftet med utbildningen är att underlätta inträdet på arbetsmarknaden som personernas kompetens tas tillvara. Med anledning av förslag i propositionen om tilläggsbudget till statsbudgeten /96 (prop. 1995/96:105) har beslutat att denna utbildning får fortsätta under /97. Medel för 1 200 platser av /96 har anvisats. Medel för att fullfölja denna utbildning har beräknats under berörda universitets och högskolors anslag. Regeringen anser att universitet och högskolor inom ramen för tilldelade anslag i fortsättningen bör ansvara för att särskild teoretisk och praktisk utbildning för arbetssökande personer med utländsk akademisk utbildning anordnas vid behov. Arbetsmarknadsmyndigheterna skall vara behjälpliga vid anskaffning av praktikplatser. Universitet och högskolor skall i övrigt beakta de särskilda behov som studenter med invandrarbakgrund kan ha. 5.8 Informationstekniken - högskolans roll Högskolans betydelse för utvecklingen av informationstekniken i samhället Den högre utbildningen och forskningen är av avgörande betydelse för att utveckla användningen av informationstekniken i samhället. Informationstekniken påverkar dessutom både forskningen och utbildningen inom högskolan. En viktig uppgift för högskolan är därför att genom sin forskning bidra till utvecklingen av den nya tekniken och att utbilda dem som skall svara för denna utveckling , att visa på möjligheter när det gäller användningen av IT i olika verksamheter samt att främja användningen av IT inom högskola och samhälle. Svenska forskare deltar aktivt inom många informationstekniska områden, som exempelvis utvecklingen av Internet. Stora resurser satsas på forskning om och utveckling av IT av universitet och högskolor, forskningsråd, sektorsorgan och andra forskningsfinansiärer. En betydande del av detta forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs i samarbete med näringslivet. Universitet och högskolor finns i alla delar i landet och har stor betydelse för den regionala utvecklingen. De har en central ställning och är i många fall den största arbetsplatsen på orten. Högskolan besitter allmänt en hög och bred kompetens inom de informationstekniska områdena och bör därför utgöra en kontaktpunkt för kvalificerad IT-användning i regionen. I högskolans uppgift bör ingå att fungera som stödpunkt för det omgivande samhället vad gäller användningen av IT och utnyttjande av den infrastruktur som finns uppbyggd inom högskoleväsendet. Högskolan bör vidta nödvändiga åtgärder för att etablera kontakter med det kringliggande samhället i dessa frågor. Detta bör ske genom att det vid varje universitet och högskola skapas en resurs med uppgift att bl.a. hjälpa enskilda medborgare, småföretagare, representanter för olika yrkesgrupper m.fl. att hitta den information eller de kontakter de kan behöva. På så sätt öppnas nya möjligheter för olika grupper i samhället att effektivt kunna utnyttja den kompetens och de resurser som högskolorna i regionerna besitter. Högskolan har här ett särskilt ansvar att göra informationstekniken lika tillgänglig för kvinnor som för män. Högskolorna kan även spela en mer aktiv roll inom utbildning, folkbildning och kultur genom bredare samverkan med olika utbildningsanordnare och bibliotek, allteftersom dessa ansluts till Internet. Samarbetet med forskningsbibliotek, arkiv, museer osv. har en mycket snabb utveckling skett när det gäller IT- baserad forskningsinformation. ifrågasätts i allt högre grad den traditionella synen på forskningsinformation som en process där vetenskapen enkelriktat ger information till samhället. Forskningsinformation i ett modernt kunskapssamhälle bör vara en interaktiv process mellan flera samverkande intressenter. Användare av den kunskap som finns inom universitet och högskolor återfinns bland allmänheten, i näringslivet - inte minst småföretagen - och inom yrkesgrupper i den offentliga sektorn. Regeringen har lagt fram propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282), med förslag till mål för en nationell IT- strategi. Propositionen anger ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. har bifallit förslagen i propositionen. Särskilda satsningar skall ske på följande områden inom ansvarsområde. Universitet och högskolor kommer att i allt högre utsträckning få ta emot studenter som vuxit upp med ny teknik såväl i hemmet som i skolan. Det kommer att ställas höga krav på att högskolan förmår att utnyttja IT på ett ändamålsenligt sätt inom forskning och utbildning, inte minst inom distansutbildningen. IT bör användas i större utsträckning av högskolans lärare som ett hjälpmedel för att höja utbildningens kvalitet. Både inom traditionell utbildning och utbildning på distans bör IT prövas för att modernisera utbildningen. Det är därför angeläget att högskolans lärare erbjuds möjlighet att öka sin kompetens med avseende på IT och dess möjligheter inom undervisningen. och högskolor har utarbetat strategier för ökad IT-användning i sina olika verksamheter och erbjuder nätverksanslutning till sina studenter. Samtliga högskolor bör utarbeta ett handlingsprogram för användningen av IT inom utbildning och forskning. Lärarutbildning Lärarna har en nyckelroll för utvecklingen av IT-användning inom skolväsendet. Regeringen har därför genom en ändring i examensbeskrivningen för lärarutbildningarna antagit ett särskilt IT-mål för dessa. skall samtliga studenter som avlägger lärarexamen ha kunskaper om och egna erfarenheter av hur IT kan användas i undervisningen. Berörda högskolor föreslås också ta initiativ till fortbildning av lärare för att öka intresset för och kunskaperna om IT och dess användningsmöjligheter i skolundervisningen. I den av tillsatta Arbetsgruppen för översyn av lärarutbildningarna (U 1995:B) har en diskussion förts om behovet av att öka och fördjupa IT-användningen i skolan. Arbetsgruppens förslag redovisas i denna proposition (avsnitt 5.3.2.1). Regeringen föreslog i propositionen 1995/96:125 att skall anvisas för insatser för lärarutbildare. Syftet är att säkerställa kompetens inom informationsteknikområdet hos de examinerade lärarna. Medel har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela medlen. Pedagogisk användning av IT inom den högre utbildningen stöder redan genom Rådet för grundläggande högskoleutbildning utvecklingen av läromedel som utnyttjar IT, t.ex. multimediaprogram inom ett flertal ämnen. Då dessa multimediaprogram är myc-ket dyrbara att framställa har nationella utvecklingsprogram skapats för ändamålet inom ämnesområden som medicin och moderna språk. För att ytterligare främja denna pedagogiska förnyelse avser regeringen att anvisa för ändamålet. Medel har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Regeringen eller det organ regeringen bestämmer bör besluta om fördelningen av dessa medel. Forskning inom IT-pedagogik För att kunna möta de krav som IT-samhället ställer på lärarna krävs inte enbart det tekniska kunnandet att använda datorer och nätverk som pedagogiska hjälpmedel i undervisningen. En förändrad inlärningssituation medför behov av en pedagogik av annat slag än den traditionella. För att ytterligare stärka lärarutbildningen avser regeringen därför att avsätta särskilda forskningsresurser inom ämnet pedagogik med inriktning på användning av IT i undervisningen. Medel har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Beslut om fördelning av dessa medel bör fattas av regeringen eller det organ regeringen bestämmer. Forskningsinformationssystem Regeringen har i ovan nämnda proposition prop. 1995/96:125, föreslagit att ett nationellt forskningsinformationssystem skall utvecklas som utnyttjar Internet och är avsett för allmänhet, skolor m.fl. Denna fråga kommenteras ytterligare i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5). SUNET Regeringen har i prop. 1995/96:125 redogjort för den utvidgade användningen av SUNET. Denna fråga behandlas vidare under anslaget B 47. SUNET samt i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, avsnitt 3.10). Bibliotekens roll Regeringen ser biblioteksväsendet med de statliga, kommunala och lands- tingskommunala biblioteken som en enhetlig och samverkande resurs. Forskningsbibliotekens villkor och det sätt på vilket de integreras i högskolans verksamhet ses som väsentliga i regeringens forsknings- och utbildningspolitik. Detta synsätt kommer till uttryck i den forskningspolitiska propositionen. Högskolorna måste mot bakgrund av det växande antalet studenter, det pedagogiska förnyelsearbetet och den snabba IT-utvecklingen satsa på sina bibliotek. Informationskompetens och bättre resurser för självstyrt lärande har en stor betydelse för utbildningens kvalitet. Det är därför angeläget att högskolestyrelserna noga följer utvecklingen på IT-området och beaktar den i sina prioriteringar. Informationstekniken har på många sätt underlättat tillgängligheten och tillgången på information och det är av största vikt att nya hinder av ekonomisk eller praktisk natur inte uppstår. Studenter som deltar i distansutbildning skall ha samma rätt till god biblioteksservice som andra studenter. Nya former för biblioteksservice till distansstuderande, gärna i samarbete med andra högskolor, högskolebibliotek och folkbibliotek, bör prövas. I detta sammanhang är det viktigt att särskilt folkbibliotekens förutsättningar för samarbete med högskolebiblioteken beaktas. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen behandlat frågorna om uppdrag till Kungl. att utveckla LIBRIS och om utvecklingsstöd till berörda folkbibliotek i samband med anslutningen av dem till SUNET. Distansutbildning Regeringen har anvisat särskilda medel för att utveckla och främja genomförande av distansutbildning. Särskilda bidrag har oftast givits till universitet och högskolor som genom samarbete i nätverksform har kunnat erbjuda kurser i grundläggande högskoleutbildning för ungdomsstuderande. kommer en allt större andel av befolkningen att under sitt arbetsliv återkommande behöva fortbilda sig eller söka en ny utbildning på högskolenivå. Distansutbildning är här en mycket användbar undervisningsform och bör ytterligare utvecklas med hjälp av den nya informationstekniken. Utbildningsformen gör högskolan lättare tillgänglig för stora befolknings- grupper som under olika perioder av sitt liv inte har möjlighet att helt lämna sin hemort eller sitt arbete. Distansutbildning kan därför på ett betydande sätt bidra till förbättrad jämlikhet vad gäller tillgång till universitets- och högskolestudier. Distansutbildning blir även internationellt sett en allt vanligare och allt mer omfattande undervisningsform på alla stadier i utbildningssystemet. Universitet och högskolor bör ansvara för utveckling och genomfö- rande av distansutbildning utan särskilda stödåtgärder från statsmakternas sida. Det är sålunda av stor vikt att universitet och högskolor prioriterar utveckling och genomförande av utbildningar på distans. Den förnyelse som utbildningsformen möjliggör bör kunna effektivisera undervisningen. Genom den volymökning vad avser antalet studerande som undervisningsformen kan medföra bör denna också kunna leda till höjd prestationsgrad och därmed ett bättre resultat för högskolorna i fråga om ersättningsnivåer. Mot bakgrund av bl.a. den snabbt utvecklade informationstekniken tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en samlad strategi för den framtida organisationen och användningen av distansmetoder i utbildningen. (U 1995:07) skall avge sitt slutbetänkande . De förslag som då läggs fram skall bl.a. basera sig på de erfarenheter som inhämtats från drygt 90 försöksprojekt vilka drivs inom ramen för kommitténs verksamhet. Den informationstekniska utvecklingens betydelse för högskolan har fokuserats på grundläggande utbildning i de flesta sammanhang men detta betyder inte att den är mindre viktig för forskningen. Forskarsamhället har tvärtom länge legat långt framme när det gäller att utveckla och utnyttja informationstekniken. Det är av största betydelse att nya forskningsmiljöer kan växa upp oberoende av närhet till stora etablerade forskningscentra. Vid en mindre eller medelstor högskola kan kvalificerad forskning äga rum med hjälp av IT oberoende av omedelbar närhet till forskningsbibliotek, arkiv, nationella och internationella föreläsare. Erfa- renhetsutbyte med forskande kolleger inom och utom landet kan ske i samma utsträckning som i de etablerade forskningsmiljöerna, globalt utnyttjande av forskningsresultat och material kan äga rum i samma omfattning som vid de större lärosätena. 5.9 Högskolans tredje uppgift -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Högskolan skall i ökad utsträckning samverka| | med det övriga samhället. Detta föreslås bli högskolans tredje upp-| | gift vid sidan om utbildning och forskning. Regeringen föreslår | | en ändring i högskolelagen med denna innebörd. Skälen för regeringens förslag: Högskolan har två huvuduppgifter - utbildning och forskning. Enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) ingår i forskning och utveckling att sprida kännedom om verksamheten samt om hur sådana kunskaper och erfarenheter som har vunnits i verksamheten skall kunna tillämpas. Denna formulering är alltför snäv. Enligt regeringens mening bör lärosätenas kontakter med det övriga samhället öka och fördjupas och kraven på lärosätena behöver härvid skärpas. Regeringen anser att detta bör komma till uttryck i högskolelagen. Högskolans tredje uppgift bör vara att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Uppgiften bör omfatta spridning av forsknings- information, samverkan med det omgivande samhället för att utveckla högskolans utbildning och forskning samt att högskolan skall vara till direkt nytta för allmänheten. Uppgiften skall genomföras inom ramen för högskolans ordinarie resurser. Det bör understrykas att en ökad samverkan med näringslivet och övriga samhällssektorer inte får inskränka forskningens frihet. Enligt högskolelagen gäller som allmänna principer att forskningsproblem får fritt väljas, forskningsmetoder får fritt utvecklas och forskningsresultat får fritt publiceras. Det är också angeläget att villkoren för samverkan inte resulterar i att viktiga forskningsresultat inte kommer forskningen eller samhället till godo. Information om och spridning av forskningsresultat Genom att sprida såväl nationella som internationella forskningsresultat kan universitet och högskolor bidra till ett förbättrat nyttiggörande av kunskapen. Universitet och högskolor har en viktig roll i att medverka till förändringar och att hitta nya lösningar på t.ex. produktionstekniska och arbetsorganisatoriska problem. Utredningen om nyttiggörande av forsknings- resultat (NYFOR) efterlyser i sitt betänkande Samverkan mellan högskolor och näringsliv (SOU 1996:70) ett klart mandat till högskolan att samverka med näringslivet och andra samhällssektorer och föreslår att detta slås fast i högskolelagen. Det är enligt regeringens mening angeläget att forskningsinformation får en så bred spridning som möjligt. Det är därför önskvärt med en ökad rörlighet mellan högskolan och det övriga arbetslivet för att öka utbytet av information. Regeringen anser att fler forskarutbildade bör anställas i olika verksamheter i samhället. Frågan om forskningsinformation har utförligt behandlats i den forsknings- politiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). Där behandlas även betänkanden (SOU 1996:70 och SOU 1996:89), remissinstansernas synpunkter samt regeringens ställningstaganden. I den forskningspolitiska propositionen behandlas även andra rapporter angående olika aspekter av högskolans samverkan med det omgivande samhället. Bland dessa kan nämnas en lägesrapport från kommittén för omstrukturering och förstärkning av industriforskningsinstituten (), University-industry relationships (arbets- rapport nr 6 inom ramen för RUT-93:s översyn av universitets- och hög- skolereform) samt RRV:s rapporter Spridning av forskningsresultat (RRV 1996:53), Högskolans samverkan med näringslivet (RRV 1996:56) och Bisysslor inom universitet och högskolor (RRV 1995:45). De frågor som tas upp är bl.a. undantaget för högskolans lärare i lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar och kommersialisering av uppfinningar och forskningsresultat. Enligt regeringens bedömning kommer omkring hälften av varje årskull i fram- tiden att studera vid universitet eller högskola. Det är dock väsent- ligt att universitet och högskolor även samverkar med personer som inte har stu- derat eller har för avsikt att studera vid högskolan. Forskare bör vara aktiva inom folkbildningen och på ett populärvetenskapligt sätt redogöra för de senaste forskningsrönen i samarbete med skolor, muséer, fackförbund etc. Regeringen anser att sådana verksamheter bör utvecklas. kommer därför att få i uppdrag att genomföra ett projekt syftande till ett erfarenhetsutbyte inom området.