prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — För läkarundersökningar som den enskilde genomgår på begäran av uppskattar RFV utgifterna till för respektive . Från anslagsposten bekostas ersättning i form av närståendepenning som utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Ersättningen kan utges även vid vård på sjukvårdsinrättning. Antalet ersättningsdagar är för varje person som vårdas. Närståendepenning utges fr.o.m av den sjukpenninggrundande inkomsten för samtliga dagar i ersättningsperioden. Ersättningen kan utges som hel, halv eller fjärdedels närståendepenning. Närståendepenning kan även utges för vid vård av en person som blivit HIV-smittad vid användning av blodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvården. Fr.o.m. utökades möjligheten att få ersättning för närståendevård till att utges även när en anhörig vårdas på sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning. Den beräknade kostnaden för reformen uppnåddes inte under /93 men fr.o.m. /94 kan en mer märkbar effekt skönjas. Fr.o.m. /95 utökades antalet dagar när ersättning kan utges från 30 för varje person som vårdas. För /96 (18 månader) beräknades kostnaden för när- ståendepenningen till . uppgick kostnaden för närståendepenning till . Efterfrågan av närståendepenning har ökat till ca . Ökningen antas bero på att antalet ersatta dagar utökades till för varje person som vårdas från tidigare . beräknas antalet ersatta dagar bli ca 71 000. Detta innebär ett överskridande av anslaget med beroende på ett högre antal ersättningsdagar än tidigare beräknat. RFV beräknar resursbehovet för till . Från anslagsposten bekostas skadeersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) vid tjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläckning liksom skadeersättningar åt fångar m.fl. Från anslaget bekostas också ersättningar enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän. För liknande skadefall inträffade belastas anslaget enligt flera olika förordningar. Från anslaget bekostas därjämte tillägg för vissa äldre livräntor. Från och med /96 belastas anslaget med kostnader för skadeståndslivräntor, som utbetalas enligt regeringsbeslut eller dom. Staten kan i vissa fall ådömas att betala skadestånd till enskild om t.ex. en statlig myndighet begått fel. Om den enskilde till följd härav drabbats av personskada med bestående invaliditet utges skadestånd i form av livränta. Dessa kostnader har tidigare belastat inkomsttitel Statliga pensionsavgifter, netto. Utgiften för /95 uppgick till . Kostnader för äldre skadefall avtar mätta i fast penningvärde. Under /95 var kostnaderna varav bestod av kostnader för uppräkning av vissa livräntor. Kostnadsutvecklingen för skadefall inträffade efter har visat stora svängningar. /95 blev kostnaden för nya skadefall vilket är lägre än året innan. Under innevarande budgetår 1995/96 beräknas utgifterna för äldre skadefall bli , varav för kvarstående uppräkningskostnader. Utgiften för nya skadefall beräknas bli . Dessa utgifter har sjunkit beroende på att arbetsskadesjukpenning och därigenom också sjukpenning enligt LSP i princip har avskaffats. Regeländringen har successivt fått genomslag. Utgifter för skadestånd beräknas bli . Anslagsförbrukningen för /96 beräknas till , dvs. under anvisat anslag. RFV beräknar resursbehovet för för äldre skadefall till ca , varav för kvarstående uppräkningskostnader. Resursbehovet med anledning av senare skadefall förväntas bli . Utgiften för skadestånd beräknas bli . Skadeståndslivräntorna räknas normalt upp om basbeloppet ökat med sedan föregående uppräkning. RFV beräknar att resursbehovet blir vid basbelopp . är känslig för slumpmässiga variationer. Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Lagen (1992:863) om lokal | |försöksverksamhet med finansiell samordning mellan | |socialförsäkring och hälso- och sjukvård förlängs att gälla| |till utgången av . Medel för finansiering av | |försöksverksamheten för får disponeras från Ut-| |giftsområde 10, anslaget Sjukpenning och | |rehabilitering, m.m. | ------------------------------------------------------- Skälen för regeringens förslag och bedömning: Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrivs inom fem försöksområden - . Ursprungligen avsåg försökslagstiftningen tiden - . Beslut om förlängd försökslagstiftning till fattades (prop. 1994/95:197,bet. 1994/95:SfU17, rskr. 1994/95:344). Försöksverk- samheten regleras genom lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. De fem försöksområdena finns i (, och Eslövs kommuner), (, och kommuner), (, och kommuner), och (och kommuner). Försöksverksamheten bygger på avtal mellan respektive sjukvårdshuvudman och försäkringskassa och bedrivs på olika sätt i de fem försöksområdena. Ansvariga för försöken i och har i skrivelser till begärt att försöksverksamheten skall förlängas bl.a. i avvaktan på beslut om hur erfarenheterna från försöks- verksamheten skall permanentas och generaliseras. Enligt vad regeringen erfarit föreligger intresse för en förlängning även från vissa övriga försöksområden. Som skäl för förlängning anförs bl.a. att försöksverksamheten entydigt visar på en positiv utveckling av samverkan och att resultatutvecklingen visar på stora besparingar i socialförsäkringen i fyra av de fem försöksområdena. RFV och har lämnat två lägesrapporter från försöksverksamheten (RFV REDOVISAR 1994:7 och 1995:11). Av rapporterna framgår bl.a. att det sammanlagda ekonomiska resultatet 1995 var ett överskott på , vilket är en markant ökning jämfört med . har i ett flertal rapporter tagits upp nödvändigheten av bättre samordnade resurser för rehabiliteringsarbetet. Regeringen anser det vara av stor vikt att de försöksverksamheter som bedrivs med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård får fortsätta i avvaktan på beslut om bl.a. samverkansformerna inom rehabiliteringsområdet. Regeringen anser att de ytterligare medel som behövs för den förlängda försöksverksamheten bör tas från Utgiftsområde 10, anslaget sjukpenning och rehabilitering, m.m. Vid lagens tillkomst angavs att uppföljning av försöken skulle ske löpande och att en slutlig utvärderingsrapport skulle vara färdigställd . I samband med att försöksverksamheten förlängdes t.o.m. ansåg regeringen att den slutliga utvärderingsrapporten skall redovisas före . Regeringen anser att det är viktigt att utvärderingen fullföljs enligt den tidigare planeringen. Någon ändring av tidpunkten för denna föreslås därför inte. Däremot bör RFV och redovisa det ekonomiska resultatet av försöksverksamheten för . För att beräkningsmodellen som används för utvärdering skall bli säkrare föreslås att tidpunkten i 2 § ändras månad. Den nu föreslagna förlängningen föranleder ändring i 2 § i lagen om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Lagen (1994:566) om lokal | |försöksverksamhet med finansiell samordning mellan | |socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst| |förlängs till utgången av . Medel för finansiering| |av försöksverksamheten får i mot- | |svarande mån disponeras från Utgiftsområde 10, anslagen| |Sjukpenning och rehabilitering, m.m. respektive | |Allmänna försäkringskassor. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har beslutat om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Försöksverksamheten regleras genom lag (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Ansökningar om medverkan i försöksverksamheten skall beredas av RFV i samråd med (SoS). Försöksverksamheten startade och skulle ursprungligen avslutas senast vid utgången av . Beslut om förlängd försökslagstiftning till utgången av fattades (prop. 1994/95:197,bet. 1994/95:SfU17, rskr. 1994/95:344). Ansökan om att medverka i försöksverksamheten har inkommit från , kommun och allmänna försäkringskassa. Regeringen har beslutat om medgivande för denna försöksverksamhet fr.o.m. . har i skrivelser och därefter inbjudit fler intresserade att inkomma med ansökan om att medverka i försöksverksamheten. överlämnade 21 intresse- anmälningar/ansökningar till RFV och SoS för beredning. RFV och SoS tillsände parterna inom samtliga intresserade områden en skrivelse med anmodan att inkomma med kompletteringar av sina intresseanmälningar/ansökningar. Efter att RFV och SoS i skrivelse redovisat förslag till ytterligare försöksområden har bedömt att ytterligare försöksområden kan komma i fråga att medverka i försöksverksamheten sedan de kompletterat ansökningarna med bl.a. den finansiella planen. Erfarenheter från visar att det tar att komma igång med en försöksverksamhet av detta slag. Försöket måste förankras inom de olika organisationerna, bland både politiker och tjänstemän. För att en försöksperiod skall kunna ge underlag för tillfredsställande utvärdering bör den omfatta . Eftersom försöksverksamheten kan pågå till utgången av och några försöksområden utöver kommun ännu inte godkänts och således inte startat är det angeläget att en förlängning sker. Regeringen föreslår därför att försöksverksamheten förlängs till utgången av . En utvärderingsrapport avseende försöksverksamheten skall dock redovisas till regeringen . En slutlig rapport skall redovisas till regeringen . Uppföljning och utvärdering bör i övrigt ske löpande i enlighet med vad som angavs i samband med införandet av försökslag- stiftningen (prop. 1993/94:205). andel av finansiellt över- eller underskott fördelas mellan staten och . andel av ett över- eller underskott skall enbart avse den del som kan hänföras till förvaltning och högst ett belopp motsvarande av de till ledningsorganet avsatta medlen för anslaget Allmänna försäkringskassor. Övriga delar av ett över- eller underskott till försöksverksamheten regleras för statens del via anslaget Sjukpenning och rehabilitering. Medel för finansiering av försöksverksamheten får i motsvarande mån disponeras från Utgiftsområde 10, anslagen Sjukpenning och rehabilitering, m.m. respektive Allmänna försäkringskassor. Den finansiella ramen, parternas resursandelar samt principerna för fördelning av över- och underskott för - 2000 bör utformas i enlighet med nuvarande regler och i samstämmighet mellan de berörda parterna samt efter samråd med RFV och SoS. Den nu föreslagna förlängningen föranleder ändring i 11 § i lagen om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 16 359 370 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med | |finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso-| |och sjukvård förlängs att gälla till utgången av .| | Lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med | |finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso-| |och sjukvård och socialtjänst förlängs till utgången av år| | | |2000. Regeringen har i propositionen 1995/96:209 Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. föreslagit att arbetsgivaren ges ett lagstadgat ansvar för att utge ersättning till arbetstagare i form av sjuklön med avseende av ett sjukfall, dvs. att sjuklöneperioden förlängs. De nya reglerna föreslås träda i kraft fr.o.m. . Enligt regeringens bedömning är det viktigt att insatserna för rehabilitering fortsätter och att de ansvariga utvecklar och förbättrar rehabiliteringsarbetet. Det är därvid viktigt att ta tillvara de erfarenheter som finns inom rehabiliteringsområdet och på olika sätt verka för att dessa erfarenheter omsätts i det praktiska utvecklingsarbetet. Det är vidare enligt regeringens mening väsentligt att metoder för att redovisa resultat av gjorda rehabiliteringsinsatser utvecklas. Regeringen har i vårpropositionen (prop. 1995/96:150) ansett att den samverkan som skett i form av att disponerat särskilda medel för upphandling av medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser från hälso- och sjukvården nu kan anses vara etablerad. I propositionen föreslog regeringen därför att denna samverkan i huvudsak kan förutsättas ske med befintliga resurser och att en neddragning av de särskilda stimulansmedlen därför kan vara motiverad med och respektive 1999. Regeringen har vidare i vårpropositionen redovisat avsikten att göra en översyn av effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar och att medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster tillfälligt minskas med åren 1997 respektive 1998 i avvaktan på resultatet av en sådan översyn. har i dessa delar ställt sig bakom regeringens vårproposition (bet.1995/96:FiU10, rskr.1995/96:304). Regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv till utredningen av inkomstbegreppen inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (Dir. 1996:52). Tilläggsdirektiven innebär att utredningens förslag skall leda till besparingar motsvarande brutto (netto) . visar prognosen för närståendepenning på att antalet ersatta dagar med närståendepenning kommer att öka ytterligare. beräknas antalet ersatta dagar öka från 72 000 . För vissa yrkesskadeersättningar beräknar RFV att kostnader hänförliga till äldre skadefall minskar med . förväntas här utbetalningar med . Kostnader för skadefall inträffade efter väntas öka i ungefär samma takt som kostnaderna för äldre skadefall minskar. förväntas uppgå till . Utgiften för skadestånd beräknas bli . RFV beräknar resursbehovet till . I anslagsberäkningen har beaktats de besparingseffekter som följer av den denna dag till överlämnade propositionen 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Propositionen beskrivs närmare under avsnitt A. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Vidare har beaktats att ersättningsnivåerna avses höjas till i sjuk- försäkringen enligt vad som aviserats i prop. 1995/96:150. Hänsyn har också tagits till att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas enligt nya regler, något som delvis skall finansiera den höjda ersättningsnivån. För innebär detta, sedan regeringen tagit hänsyn till en viss kostnadsutveckling, att anslagsposten sjukpenning beräknas till 13 . har utgifterna beräknats till 14 och för till 15 . rehabilitering beräknas för till 2 sedan regeringen tagit hänsyn till en viss kostnadsutveckling. beräknas utgifterna till 2 och för till 3 . närståendepenning beräknas för till . beräknas utgifterna till och för till . vissa yrkesskadeersättningar m.m. beräknas för med utgångspunkt i RFV:s beräkningar till . beräknas utgifterna till och för till . ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 939 5241) 1995/96Anslag 1 416 800 Utgiftsprognos1 443 900 därav 1996 971 912 1997 Förslag 978 700 1998 Beräknat 999 000 1999 Beräknat1 023 600 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas handikappersättning från folkpensioneringen. Handikappersättning utges till person som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan och/eller har merkostnader p.g.a. sitt handikapp. Handikappersättningen utbetalas med belopp som motsvarar , eller av basbeloppet. Ersättningen kan utges tillsammans med exempelvis förtidspension eller ålderspension, eller som självständig förmån. Bestämmelserna om handikappersättning finns i 9 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. infördes assistansersättning för svårt funktionshindrade personer. Detta reducerar behovet av handikappersättning i vissa fall. En studie av samtliga assistansärenden som beviljades visar att 3 343 personer som beviljades assistansersättning uppbar handikappersättning före beslut om assistansersättning. Av dessa fick 882 personer sin handikappersättning indragen då de beviljades assistansersättning. 1 220 personer fick sin handikappersättning sänkt. Detta har lett till att antalet ersättningar vid nivån minskat, medan antalet ersättningar med de andra nivåerna ökat något. 1990 49 700 1992 50 700 1994 53 200 1996* 54 200 1997* 54 500 beräknar medelsbehovet under till vid ett genomsnittligt basbelopp på . Utvecklingen av handikappersättningen pekar på en allmän tendens att antalet ersättningar ökar något. Kostnaden för /96 (18 mån) beräknas bli 1 . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 978 700 tkr | ------------------------------------------------------- Anslagsbehovet för utgår från det fastställda basbeloppet på . Antalet handikappersättningar beräknas till totalt 54 350. Av dessa utges 13 650 av basbeloppet, 9 450 av basbeloppet och 31 250 av basbeloppet. Uppräkning görs också p.g.a. retroaktiva utbetalningar. Anslagsbehovet blir därmed för . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget Handi- kappersättning för . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas anslagsnivån till respektive 1 . ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 14 916 7001) 1995/96Anslag 20 820 000 Utgiftsprognos20 600 000 därav 199613 556 000 1997 Förslag 13 389 000 1998 Beräknat 13 297 000 1999 Beräknat 13 524 000 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension och barntillägg till förtidspension. Utöver förtidspension från detta anslag utbetalas även förtidspension i form av ATP. Förtidspension utges till den som på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan fått sin arbetsförmåga nedsatt med minst en fjärdedel. Förtidspension kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån beroende på arbetsförmågans nedsättning. Hel förtidspension från folkpensioneringen utgör för ogift pensionär och för gift 72,av basbeloppet sedan detta minskats . Folkpensionens storlek är beroende av hur man varit bosatt i eller hur med ATP-poäng som man har tjänat in. Den som har låg eller ingen ATP får pen- sionstillskott. Maximalt pensionstillskott motsvarar 111,av basbeloppet sedan detta minskats . Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot utgående ATP. Om arbetsförmågan inte anses varaktigt nedsatt men bedöms bli bestående kan förtidspensionen tidsbegränsas och benämns då sjukbidrag. kunde en förtidspensionär med barn beviljas barntillägg. Denna möjlighet har upphört fr.o.m. . De som då hade barntillägg får dock behålla detta tills barnet fyllt . Kostnadsutvecklingen för anslaget är beroende av en mängd olika faktorer. Av dessa är demografi, utveckling av ATP-nivån, basbeloppsutveckling, regeltillämpning och praxisutveckling de viktigaste. Utgifterna för förtidspension från folkpensioneringen (inklusive pen- sionstillskott) uppgick /95 till . Anslaget var uppfört med . Underskridandet på beror framför allt på att antalet förtidspensionärer har blivit färre än vad som tidigare beräknats. Antalet nybeviljade förtidspensioner har minskat kraftigt . var antalet nybeviljade 62 500, var antalet 39 200. har också det totala antalet förtidspensioner minskat jämfört med året innan. Antalet förtidspensionärer uppgick till 408 600 jämfört med 410 600 . infördes två nya nivåer inom förtidspensioneringen, en fjärdedels och tre fjärdedels förmån. Nivån två tredjedels pension upphörde, men finns kvar övergångsvis. Sedan de nya nivåerna infördes har andelen partiella förmåner bland de nybeviljade ökat. Detta gäller framför allt de två nya nivåerna, som också fortsätter att öka. har andelen pensionärer med hel förtidspension minskat. infördes nya regler i förtidspensioneringen med syfte att förbättra beslutsunderlagen vid beslut om förtidspension. Detta har haft en återhållande effekt på antalet nybeviljade förtidspensioner. Medelbeloppet för folkpension i form av förtidspension (inklusive pen- sionstillskott) sjunker. Medelbeloppet påverkas bl.a. av fördelningen mellan hel och partiell pension, fördelningen mellan gifta och ogifta samt hur stor andel som har pensionstillskott. Andelen med pensionstillskott sjunker i takt med att fler blir berättigade till ATP. Andelen hela förtidspensioner sjunker medan andelen partiella ökar. Medelbeloppet har också påverkats av regeländringar. Fr.o.m. har folkpensionsnivån för förtidspension sänkts från av basbeloppet sedan detta minskats . har pensionstillskottet höjts lika mycket för förtidspensionärer med låg eller ingen ATP. Regelförändringen har medfört att genomsnittlig förtidspension sänkts med av basbeloppet. Fr.o.m. har förtidspensionsbeloppet sänkts för gifta förtidspensionärer vars make inte har pension. Regeländringen har inneburit en ytterligare minskning av medelpensionen. Antalet barntillägg till förtidspension var ca 5 000. Antalet kommer att fortsätta att sjunka i takt med att förmånen avvecklas. Utgifterna för barntillägg var ca /95 och beräknas bli ca /96 (18 mån). För innevarande budgetår beräknas utgifterna till vilket är ett underskridande med jämfört med anslaget ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 13 389 000 tkr. | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen har denna dag överlämnat proposition | |1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av| |sjukpenning och förtidspension. Därtill har | |fått i uppdrag att lämna förslag| |till utformning av ändrade regler för beräkning av | |antagandeinkomst i samband med beslut om | |förtidspension enligt förslag i den ekonomiska vårpropo-| |sitionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, | |rskr. 1995/96:304). är tendensen att antalet förtidspensioner fortsätter att minska. Prognosen pekar på att antalet kommer att vara lägre än i december året innan. Det finns starka demografiska faktorer som talar för en ökning av antalet förtidspensioner beroende på att de stora åldersgrupper som är födda på 1940- talet börjar nå upp i de åldrar då risken att bli förtidspensionär ökar. Det är emellertid mycket osäkert hur denna utveckling kommer att bli. Utvecklingen av regeltillämpning och praxis har härvid en stor betydelse. Förslagen om ändrade kriterier för rätt till förtidspension som överlämnas till (prop. 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension) avses leda till ett minskat antal förtidspensioner. Propositionen beskrivs närmare under avsnitt A. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. avskaffas de särskilda regler som gäller för försäkrade som är eller äldre vilket också torde få en minskande effekt på nybeviljandet. I den ekonomiska vårpropositionen aviserade regeringen ändrade regler för beräkning av antagandeinkomst i samband med beslut om förtidspension. har fått i uppdrag att lämna förslag till utformning av ändrade regler. De nya reglerna avses träda i kraft . Förslagen får i första hand konsekvenser för ATP-kostnaderna men kan långsiktigt också komma att innebära konsekvenser för anslaget. Regeringen beräknar medelsbehovet för till 13 . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas utgifterna till 13 respektive 13 . I anslagsberäkningen har beaktats de besparingseffekter som följer av propositionen 1996/97:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjuk- penning och förtidspension. 5 B. Socialförsäkringsadministrationen Socialförsäkringsadministrationen omfattar () och de allmänna försäkringskassorna som svarar för huvuddelen av samhällets ekonomiska 5.1.1 Mål för socialförsäkringsadministrationen De övergripande målen för verksamheten är att aktivt