prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — 19961 1997 1998 1999 2000 Räntor på lån i svenska kronor 94,4 82,8 78,8 74,4 72,4 Räntor på lån i utländsk valuta 23,3 22,3 19,2 18,7 17,8 Räntor på in- och utlåning -16,6 -5,1 -3,7 -2,5 -2,0 Över- /underkurser vid emission -1,5 -0,9 0,8 0,6 0,1 Summa räntor 99,6 99,0 95,2 91,2 88,3 Valutavinster/- förluster -6,1 1,2 -1,2 -4,2 -5,1 Kursvinster/- förluster 5,6 2,2 5,9 4,2 6,2 Övrigt 0,4 0 0 0 0 Summa ränteutgifter 99,5 102,4 99,9 91,2 89,4 1Preliminärt utfall enligt . Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte. Statsskuldsräntorna kan variera starkt mellan åren. En del av dessa variationer kan förklaras av upplåningsteknik. Som exempel kan nämnas nollkupongobligationer vars ränta inte utbetalas löpande utan vid förfallotidpunkten. Denna upplåningsteknik kan med utgiftsmässig redovisning leda till stora över- eller underskattningar av ränteutgifterna. För att neutralisera sådana effekter har även kostnadsmässiga räntor beräknats där utgifterna har periodiserats över lånens löptid. Tabell 5.3 visar att ränteutgifterna 1999 och framåt är högre med kostnadsmässig redovisning än med utgiftsmässig. Detta beror framförallt på noll- kupongräntor för lån med förfall efter prognosperioden. DIAGRAM 5.3 STATSSKULDRÄNTOR 1980-2000 3 PERIODISERADE RÄNTEUTGIFTER 1996 - 2000 . 1996 1997 1998 1999 2000 Summa räntor enligt tabell 5.2 99,6 99,0 95,2 91,2 88,3 Kurseffekter vid emission -1,0 -1,0 -2,7 -0,9 0,0 Reala nollkupongränto r 2,2 2,3 3,9 4,2 4,1 Andra nollkupongränto r 1,5 -1,1 0,5 -0,2 0,0 Summa justering 2,7 0,2 1,6 3,2 4,1 Summa periodiserade ränteutgifter 102,3 99,2 96,8 94,4 92,4 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte. Källa: och 5.3.4 Statens lånebehov och statsskuld Lånebehov Från en högsta nivå på minskade lånebehovet till ca (se tabell 5.4). Det höga lånebehovet under 1990- talets första hälft återspeglade konjunkturnedgången i svensk ekonomi och bankkrisen med påföljande höga utgifter för staten i form av bankstöd. Lånebehovet minskade med till följd av budgetförstärkande åtgärder och en förbättrad konjunktur. bortföll statens utgifter för bankstöd. Den största minskningen av lånebehovet skedde dock då det föll med nära till . Detta beror på tillfälligt höga återbetalningar av lån från affärsverk och bolag, placering av Kärnavfallsfondens tillgodohavanden i samt utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar till följd av konsolideringsprogrammet. Under innevarande år beräknas lånebehovet uppgå till vilket är en nedrevidering jämfört med prognosen budgetproposition. Det lägre lånebehovet beror på ökade inkomster, främst från försäljningar av statliga bolag, lägre ränteutgifter för statsbudgeten på grund av lägre ränteantaganden samt ökade amorteringar av lån i . beräknas lånebehovet uppgå till . Detta är en försämring jämfört med budgetpropositionen, vilket bland annat beror på att amorteringar på lån i tidigarelagts jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen. Merparten av amorteringarna sker . påverkas lånebehovet av såväl utgifterna för fempunktsprogrammet som den inlagda skattesänkningen. Sammantaget innebär detta att statsbudgeten uppvisar ett överskott först , se diagram 5.4. Det finansiella sparandet i den totala offentliga sektorn uppvisar emellertid överskott i enlighet med de budgetpolitiska målen. Diagram 5.4 Statens lånebehov och statsskuld Rensning för engångseffekter Lånebehovet påverkas förutom av konjunkturutvecklingen och politiska beslut även av engångshändelser och tekniska omläggningar. För att få en tydligare bild av lånebehovets utveckling har vissa av dessa effekter rensats bort. Bankstödet i början av 1990- talet, stora inbetalningar från vissa affärsverk och statliga bolag till på grund av ändrade amorteringsplaner är exempel på sådana engångseffekter. Diagram 5.5 visar det faktiska lånebehovet samt lånebehovet rensat för vissa engångseffekter till . Därvid har lånebehovet rensats för bankstöd, försäljningar, amorteringar, ändrad redovisningsperiod för moms samt pensionsskatt på grund av bolagisering av före detta affärsverk. 4 STATENS LÅNEBEHOV OCH STATSSKULDEN I miljarder kronor och som andel av BNP 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 377,7 376,9 465,6 600,5 652,2 665,1 661,6 673,6 Utgifter inkl. statsskuldsräntor 565,5 554,0 618,1 658,0 687,3 676,7 674,0 669,6 Nettoutlåning 53,9 7,8 -13,9 -36,5 -9,4 -2,6 -3,4 -2,1 Lånebehov 241,7 184,9 138,6 21,0 25,7 9,0 9,0 -6,1 Procent av BNP 16,7 12,1 8,4 1,3 1,5 0,5 0,5 -0,3 Statsskuld 1 132 1 287 1 386 1 411 1 448 1 450 1 463 1 462 Procent av BNP 78,3 84,0 84,3 84,1 82,6 78,8 75,7 72,2 Källa: Även andra justeringar är tänkbara, till exempel för variationer i underuttag av inkomstskatt. Det justerade lånebehovet utvecklas betydligt jämnare än det faktiska och faller inte lika snabbt . Statsskulden Statsskulden växte snabbt till följd av de stora underskotten i statens finanser. Som andel av BNP nådde statsskulden sin högsta nivå på , och sjönk år av BNP. Regeringens mål om en stabiliserad skuldkvot var därmed uppnått . Minskningen av statskulden berodde på förbättringar av statsbudgetens saldo och en appreciering av kronan. av statsskulden är upplånad i utländsk valuta och värderas till aktuella växelkurser. En starkare krona ger därför en lägre statsskuld. Statsskulden beräknas successivt minska till av BNP . 5.4 Uppföljning av 1997 Som ett led i den nya stramare budgetprocessen, görs regelbundna uppföljningar av både utgifts- och inkomstutvecklingen. Under /96 inleddes en försöksverksamhet med en uppföljning av utgifterna. Från början ingick endast de största anslagen (ca 100 st) i uppföljningen. Dessa jämfördes och ackumulerat med en s.k. utgiftsprofil, dvs. tilldelade medel fördelade på månader. Verksamheten har utvidgats till att omfatta samtliga anslag och dessutom inkomster på en aggregerad nivå. Den skärpta uppföljningen innebär också att fackdepartementen har fått en viktigare roll bland annat genom att varje kvartal lämna en prognos för det pågående budgetåret. Den första prognosen lämnades till . Inom många utgiftsområden förväntas nu högre utgifter än vad som tilldelats i statsbudgeten. Uppgifter som inhämtats från myndigheterna tyder på att förbrukningen av ingående reservationer och anslagssparande kan bli högre än de som prognostiserades i budgetpropositionen . Det måste emellertid betraktas som osäkert om en sådan ökning verkligen kommer att inträffa. Historiskt sett har behovet att utnyttja ingående reservationer oftast överskattats i början av ett budgetår. Utfallet för tyder inte heller på någon ökning av utgifterna. Den nuvarande prognosen har därför inte fullt ut räknat in detta potentiella utgiftstryck. Det måste dock påpekas att det finns stora ingående reservationer och anslagsbehållningar - ca . Därmed finns en risk att utgifterna kan behöva revideras upp för vid senare uppföljningstillfällen. Utgifterna för ökar även till följd av de satsningar som görs inom arbetsmarknadsområdet och utbildningsområdet samt de ökade bidragen till kommunerna. Dessa satsningar, som presenteras närmare i avsnitt 4, uppgår till 1997. Till viss del är dessa satsningar finansierade genom engångsvisa besparingar samt en höjning av tobakskatten. I tabell 5.5 anges vilka indragningar som görs . Diagram 5.5 Statens lånebehov Det finns anslag där överskridanden redan nu kan konstateras med stor säkerhet, förutsatt att inga åtgärder vidtas. Anslaget för assistansersättning beräknas överskrida budgeterat belopp med ca . Orsaken till de ökade kostnaderna är att personkretsen av ersättningsberättigade nu beräknas bli större än vad som tidigare antagits. Överskridandet finansieras genom besparingar inom utgiftsområde 9. Även kostnaderna för arbetslöshetsersättning kommer att överskrida budgeterat belopp. Antagandet om öppen arbetslöshet har sedan budgetpropositionen reviderats upp från . Det medför ökade kostnader med ca . I övrigt visar prognosen på ett antal mindre överskridanden. Dessa finansieras i huvudsak genom omfördelningar inom respektive utgiftsområde. TABELL 5.5 SAMMANSTÄLLNING AV ÅTGÄRDER ÅR 1997 FÖR ATT FINANSIERA ÖKADE UTGIFTER INOM RAMEN FÖR FEMPUNKTSPROGRAMMET Miljoner kronor UO 2: Indragning av medel 14 UO 3: Indragning av medel från 20 UO 3: Indragning av medel från 11 UO 4: Indragning av medel från Exekutionsväsendet 24 UO 4: Indragning av medel för outnyttjad hyreskompensation m.m. 64 UO 5: Indragning av medel för fredsbevarande styrkor 15 UO 6: Inleverens reservmaterial/drivmedel 200 UO 6: Räntesättning räntekonto 50 UO 6: Minskning ingående saldo på räntekonton 600 UO 7: Indragning av bistånd 500 UO 5 och 8: Indragning av medel för särskilda åtgärder i flyktingmottagandet 6,5 UO 8: Indragning av medel för åtgärder för invandrare 3,5 UO 9: Indragning av medel för Stimulansbidrag till särskilda boendeformer 40 UO 9: Indragning av medel för vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet 17 UO 9: Indragning av medel för bidrag till husläkarsystem 5,5 UO 14: Indragning av medel från Arbetsmarknads- departementet 300 UO 16: Indragning av medel för Europeisk utbildning 46 UO 17: Indragning av medel för utveckling av ideell verksamhet 6 UO 18: Indragning av medel 20 UO 19: Indragning av medel för lokaliseringsbidrag 10 UO 19: Indragning av medel för regionalpolitik 200 UO 20: Indragning av medel för bidrag till miljöarbete 5 UO 20: Indragning av medel för visst internationellt miljösamarbete 5 UO 22: Indragning av medel för 47 UO 22: Indragning av medel för Sysselsättningsskapande åtgärder 50 UO 23: Inleverans av medel 13 UO 24: Indragning av medel 24,5 UO 24: Indragning av medel för 2 UO 27: Indragning av medel för avgift till EG- budgeten 472 Summa utgiftsneddragningar 2 771 Inleverans (UO 2) 1060 Höjd tobaksskatt 660 Totala åtgärder 1997 4491 5.5 Utgiftstaket för den offentliga sektorn För att stärka kontrollen över de offentliga finanserna presenterade regeringen i proposition 1995/96:150 ett förslag till utgiftstak. fattades beslut om statliga utgiftstak . godkändes beräkningen av ett utgiftstak för den offentliga sektorn . Utgiftstaket för den offentliga sektorn omfattar utgiftstaket för staten och den beräknade utgiftsnivån för kommunerna. Vid beräkningen av taket elimineras interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn. 5.5.1 Utgiftstaket för staten totala statliga utgifterna indelas i 27 utgiftsområden. I utgiftstaket för staten ingår 26 av de 27 utgiftsområdena. Statsskuldsräntor exkluderas på grund av att regeringen endast i begränsad utsträckning kan påverka ränteutgifterna. Utöver de 26 utgiftsområdena ingår minskning av anslagsbehållningar, vilket innebär att tidigare anslagna medel som ej förbrukats tas i anspråk. Till detta skall läggas de socialförsäkringar som inte ingår i statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Mot bakgrund av tidigare utfall bedöms förbrukningen uppgå till , och . Socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten omfattar den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Inom ATP förutses utgifterna öka i takt med att intjänade ATP- poäng per pensionär stiger. Osäkerheten i utgiftsberäkningar som sträcker sig gör det motiverat att lägga in en budgeteringsmarginal. Därigenom minskar behovet av att ändra utgiftstaket vid smärre avvikelser i t.ex. den makroekonomiska utvecklingen eller till följd av rent tekniska omläggningar av utgiftsredovisningen. En lämplig storlek på budgeteringsmarginalen bedöms vara av utgifterna, vilket motsvarar ca . Detta belopp ingår inte i beräkningen av statsbudgetens saldo och budgeteringsmarginalen utgör därmed inte heller någon reserv för ofinansierade utgiftsökningar. Varje sådan utgiftsökning försämrar statsfinanserna även om den ryms inom det fastställda utgiftstaket. Utgiftstaken , som fastställdes , ligger fast. I denna proposition läggs förslag till utgiftstak för . I beräkningen av utgiftstaket har ingen hänsyn tagits till införandet av det nya ålderspensionssystemet som bland annat innebär att avgifter införs på pensionsgrundande transfereringar. Detta system kommer att öka utgifterna under taket som därför kan behöva justeras. Det innebär emellertid inte någon ökad nettobelastning på de offentliga finanserna. Beräkningarna av utgifterna inom taket sammanfattas i tabell 5.6. Utgiftstaket avrundas uppåt till närmaste hela miljard kronor. En preliminär fördelning på utgiftsområden återfinns i avsnitt 5.6 TABELL 5.6 UTGIFTSTAK FÖR STATEN 1998 1999 2000 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 572,8 579,8 577,2 Minskning av anslagsbehållningar 4,0 3,0 3,0 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 133,0 138,2 143,2 Budgeteringsmarginal 10,0 13,5 20,0 Summa 719,9 734,5 743,4 Utgiftstak för staten 720 735 744 Procent av BNP 39,1 38,0 36,7 Anm: Utgiftstaket är avrundat uppåt till närmaste hela miljard. 5.5.2 Den offentliga sektorns utgiftstak Utgiftstaket för den offentliga sektorn består som tidigare nämnts av summan av det fastställda statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan staten och kommunerna. De interna transaktionerna består huvudsakligen av olika former av statsbidrag. Utvecklingen inom den kommunala sektorn påverkas i hög grad av de åtgärder som aviseras i denna proposition. De kommunala utgifterna ingår i utgiftstaket för den offentliga sektorn, men fastställs inte direkt av . Genom bland annat statsbidragen åstadkoms emellertid en indirekt påverkan på utgiftsnivån. De beräknade kommunala utgifterna, som redovisas i tabell 5.7 tar hänsyn till de förslag som påverkar kommunerna. En mer utförlig redovisning av kommunernas finanser ges i avsnitt 8. TABELL 5.7 UTGIFTSTAK FÖR OFFENTLIG SEKTOR 1998 1999 2000 Staten inkl. socialförsäkringssek torn 720 735 744 Kommunerna 442 455 468 Interna transaktioner -130 -133 -131 Summa 1 Procent av BNP 56,1 54,7 53,4 5.6 Utgiftstak för staten med fördelning på utgiftsområden 5.6.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden åren 1998 - 2000 budgetproposition presenterade regeringen en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1998 och 1999. godkände denna fördelning som riktlinje för regeringens budgetarbete (FiU1, rskr.1996/97:53). I det följande presenteras en reviderad fördelning av utgifterna för budgetåren 1998 och 1999 samt en preliminär fördelning av utgifterna . Utöver de satsningar som regeringen föreslår i denna proposition har utgiftsområdesramarna justerats med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Dessutom har de justerats med hänsyn till demografisk utveckling samt tillkommande besparingar för att finansiera utgiftsökningar. Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen för har beräknats med utgångspunkt i den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. har en schablonmässig uppräkning gjorts av dessa anslag. TABELL 5.8 PRELIMINÄR FÖRDELNING PÅ UTGIFTSOMRÅDEN Miljoner kronor DIFFERENS MOT BUDGETPROPOSITIONE N 1998 1999 2000 1998 1999 UO 1: 3 988 3 953 3 908 -2 20 UO 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning 2 810 2 837 2 657 -24 -46 UO 3: och uppbörd 5 698 5 867 5 965 -79 -108 UO 4: Rättsväsendet 21 099 21 721 22 324 -16 -96 UO 5: och internationell samverkan 2 807 2 872 2 943 33 23 UO 6: Totalförsvar 41 129 43 662 45 313 -237 -614 UO 7: Internationellt bistånd 11 499 12 118 13 128 -128 704 UO 8: Invandrare och flyktingar 3 760 3 773 3 660 85 61 UO 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg 21 437 22 927 24 018 -1 590 -1 548 UO 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 35 394 36 778 37 943 -1 184 -1 539 UO 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62 317 62 858 63 590 -1 988 -2 149 UO 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn 33 297 33 732 34 133 -3 241 -3 439 UO 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 40 631 31 670 25 333 6 165 1 937 UO 14: Arbetsmarknad och arbetsliv 49 209 50 166 48 820 2 365 3 576 UO 15: Studiestöd 20 817 22 258 23 486 1 582 2 277 UO 16: Utbildning och universitetsforskning 26 715 28 059 29 389 904 1 624 UO 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 324 7 477 7 632 50 49 UO 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22 799 20 413 17 449 -3 830 -2 758 UO 19: Regional utjämning och utveckling 3 602 3 553 3 373 44 92 UO 20: Allmän miljö- och naturvård 1 150 1 113 1 124 -24 -26 UO 21: Energi 1 569 1 812 1 490 1 140 1 412 UO 22: Kommunikationer 23 957 26 459 27 137 -554 987 UO 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 938 14 014 14 084 628 636 UO 24: Näringsliv 2 572 2 555 2 602 -22 -24 UO 25: Allmänna bidrag till kommuner 93 255 95 988 93 848 9 593 12 226 UO 26: Statsskuldsräntor m.m. 99 910 91 210 89 410 -3 053 -10 184 UO 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen 20 006 21 169 21 864 -1 529 -1 346 Summa utgiftsområden 672 689 671 014 666 623 5 088 1 747 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor 572 779 579 804 577 213 8 141 11 931 Minskning av anslagsbehållningar 4 000 3 000 3 000 0 1 000 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 133 -3 665 -3 932 Budgeteringsmarginal 10 -4 477 -8 998 Utgiftstak för staten 719 862 734 452 743 375 0 0 års budgetproposition kan vissa justeringar av teknisk karaktär komma att göras. Beräkningen av s.k. pris- och lönekänsliga anslag kan komma att justeras med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Förvaltningskostnadsanslagen kommer att justeras till följd av att systemet med lönekostnadspålägg ersätts med försäkringstekniskt beräknade . Därutöver kan bedömningar och analyser av resultaten av föregående års verksamhet, som bland annat baseras på myndigheternas årsredovisningar, motivera vissa omprioriteringar mellan utgiftsområdena. I tabell 5.8 ovan presenteras dels den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden m.m, dels differenser i förhållande till de preliminära ramarna för budgetåren 1998 och 1999 som redovisades budgetproposition. För flera utgiftsområden har utgifterna nedjusterats. Utgifterna på utgiftsområde 10 minskar bland annat på grund av ett lägre sjuktal än tidigare beräknat. Ett lägre basbelopp än vad som beräknades i budgetpropositionen förklarar kraftiga nedjusteringar av utgifterna inom utgiftsområde 11 och för socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten. Ytterligare en kraftig minskning jämfört med budgetpropositionen ligger på utgiftsområde 12, vilket huvudsakligen beror på att prognosen för antal födda barn skrivs ned. Lägre räntor förklarar den lägre nivån på utgiftsområde 18. En ny beräkning av avgiften till Europeiska gemenskapen till följd av nya ekonomiska antaganden och bedömningen av Europeiska gemenskapens utveckling leder till en nedjustering av nivå för utgiftsområde 27. De högre utgifterna på utgiftsområde 13 beror till stor del på att arbetslösheten nu bedöms bli högre. Utgiftsökningarna i övrigt är främst en följd av förslagen i fempunktsprogrammet. Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen har medfört en viss nedjustering av flertalet utgiftsområden. De mest väsentliga förändringarna per utgiftsområde beskrivs närmare i avsnitt 5.6.2. Därutöver redovisas en sammanställning över tillkommande åtgärder för att finansiera utgiftsökningar i tabell 5.9. 5.6.2 Beskrivning av utgiftsområden m.m. Utgiftsområde 1: Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringen och . Dessutom ingår bland annat mediefrågor, partistöd, allmänna val samt vissa centrala myndigheter. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till , varav ca för , ca för samt ca för presstödet. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att den höjning av partistödet med som gjorts för ligger kvar . Bakgrunden är bland annat att partiernas verksamhetsområde utökats med ytterligare en nivå efter medlemskapet i EU. Utöver tidigare beslutade besparingar görs vidare en neddragning av presstödet med . planerade utgiftsökningar har beaktats i de ramar som regeringen beräknat för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar dels ett flertal myndigheter; , , , , , m.fl. dels kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, samt inbetalning till Europeiska Investeringsbanken. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till varav centrala myndigheters anslag uppgår till , kostnaderna för statsskuldens upplåning och låneförvaltning till samt inbetalning till Europeiska Investeringsbanken till . Utgifterna inom utgiftsområdet sjunker med ca , främst beroende på att inbetalningar till Europeiska Investeringsbanken minskar kraftigt. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet utöver tidigare beslutade neddragningar. De tillkommande besparingarna uppgår till och möjliggörs bland annat genom effektiviseringar av myndigheter. Besparingarna kommer att preciseras i budgetpropositionen. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 3: och uppbörd Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . De totala utgifterna för området uppgår enligt statsbudget för till varav ca för skatteförvaltningen. Regeringen har tidigare beslutat om en särskild satsning på utbyggd skattekontroll. Denna innebär ett resurstillskott på . Regeringen kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt skattekontrollen och anser det viktigt att skatteförvaltningen även fortsättningsvis disponerar resurserna så att skattekontrollen intensifieras. Mot bakgrund av bland annat EU-medlemskapet görs en utvärdering av avseende den tidigare beslutade neddragningens och den påföljande omorganisationens effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt. Utvärderingen har påbörjats och skall enligt direktiven vara avslutad . Regeringen har vid sina beräkningar av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar på görs inom utgiftsområdet , utöver tidigare beslutade neddragningar. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till samt för till . Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . De totala utgifterna för området uppgår enligt statsbudget för till varav polisväsendets utgifter motsvarar ca . I syfte att nå det övergripande kriminalpolitiska målet att öka tryggheten och minska brottsligheten tillförs utgiftsområdet ytterligare för bland annat satsningar inom polisen. görs en neddragning av ramen för utgiftsområdet med motsvarande överkompensation för hyreskostnader inom kriminalvården. En utgångspunkt för beräkningen är att det pågående arbetet med effektivisering och modernisering av rättsväsendet fortsätter med oförminskad kraft. En del i detta arbete är uppbyggnaden av som beräknas inleda sin verksamhet . Polisens verksamhet kommer vidare att beröras av medlemsskap i . Regeringen redovisar under utgiftsområde 22 en generell princip för hur utgifter till följd av detta samarbete ska finansieras. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 5: och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar i huvudsak förvaltningskostnader för utrikesförvaltningen, dvs och de 99 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik samt information om i utlandet. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till ca , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till ca . beslut om besparingar fram innebar minskade bidrag till nordiskt samarbete. Besparingsmålet för har inte uppnåtts. Den icke uppnådda besparingen finansieras genom en engångsindragning av anslagssparandet. kommer dock att fortsätta arbeta för att minska utgifterna för .