prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — Remissinstanserna: De flesta instanser delar kommitténs bedömning. Vissa remissinstanser, däribland kommun, menade att utredningsarbetet borde fortsätta. Skälen för regeringens bedömning: Kommittén har utförligt behandlat frågan om utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige. Som kommittén påpekar ger en återblick på de senaste decenniernas författningsarbete på valområdet vid handen att frågan om ökad proportionalitet vid valen till kommunfullmäktige ännu inte har fått en helt tillfredsställande lösning, såvitt gäller de valkretsindelade kommunerna. Detta torde delvis bero på den från tid till annan skiftande inställningen till huruvida en reform i syfte att öka proportionaliteten också bör förenas med en småpartispärr. Anledningen till att det varit svårt att uppnå enighet torde främst vara att önskemålet om ökad proportionalitet egentligen är oförenligt med kravet på att partier med små röstetal skall uteslutas från möjligheten att bli representerade i fullmäktige. En småpartispärr leder ju alltid till ett mindre proportionellt resultat än om någon spärr inte funnits. Kommittén kunde inte enas i frågan och detta hade sin orsak i olika synsätt på behovet av att komplettera ett kommunproportionellt system med en småpartispärr och delade meningar om angelägenheten i att ha likartade system för val till landstings- och kommunfullmäktige. Kommittén valde därför att avstå från att lägga fram ett förslag. Regeringen anser på grund av det anförda att det inte nu skall införas några regler om utjämningsmandat eller småpartispärr i den nya vallagen. 11.1 Den preliminära sammanräkningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Särskilda regler för den preliminära | | rösträkningen bör inte införas. De nuvarande reglerna lämnar visst| | utrymme att laga efter läglighet vid den preliminära samman- | | räkningen av personrösterna. Nomineringsrätts- och valkretskommittén (SOU 1996:66) avstod från att lämna förlag till ytterligare reglering av den preliminära rösträkningen. Remissinstanserna har inte haft några erinringar i denna del. Skälen för regeringens bedömning: behandlade inte rösträkningen något närmare i sitt betänkande Ökat personval (SOU 1993:21) och föreslog inga särskilda regler i ämnet. Det inflöt heller inga regler vare sig i lagen om försök i vissa kommuner där väljarna skall kunna avge en särskild personröst eller i lagen om val till . Det har i blivit en sed att redan under valnatten fastställa ett preliminärt resultat med mandatfördelning mellan partierna. Det har också spekulerats i vilka kandidater som kommer att besätta mandaten. Detta har kunnat ske på grundval av de kandidatlistor som partierna går fram med i valet. Vid kommunvalsförsöket räknades rösterna - även personrösterna - av valförrättarna ute i valdistrikten. Resultatet var varierande. Som Nomineringsrätts- och valkretskommittén anfört visar erfarenheterna från försöksvalen inte på något som talar för att en sådan preliminär räkning skulle underlätta att snabbare få fram det slutliga resultatet. fastställde vid allmänna val ett preliminärt resultat för riksdagsvalet , för kommunfullmäktigvalen och för landstingsfullmäktigvalen . Det framstår som klart att det inte är möjligt att efter dessa tidpunkter starta en räkning av personröster så att ett preliminärt resultat också för personfördelningen skulle föreligga efter valet. Varken Personvalskommitténs förslag till modifieringar på grund av personvalsinslaget eller de lagar som tillämpats vid de genomförda valen med personröstning ålägger valnämnderna att räkna personröster vid den preliminära rösträkningen. Regeringen finner inte skäl att föreslå att det i den nya vallagen skall införas särskilda regler för den preliminära rösträkningen vad gäller personröster. Frånvaron av sådana regler hindrar givetvis inte att röster sorteras eller på annat sätt behandlas redan i vallokalen för att underlätta den slutliga sammanräkningen. 11.2 Den slutliga sammanräkningen och grunden för mandatfördelning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Lagregleringen av sammanräkningsförfarandet| | anpassas till det använda förfarandet där | | vid riksdagsvalet fördelar mandat mellan partierna, bestämmer | | ordningen mellan kandidatnamnen samt utser ledamöter och | | ersättare. Detta sker på grundval av de resultat från | | sammanräkningarna som länsstyrelserna lägger in i det för | | valmyndigheterna gemensamma ADB-systemet. Kommittéförslag m.m.: förslag i betänkandet (SOU 1992:108) rörande ordningen vid den slutliga sammanräkningen grundade sig på en förstudie av . Förfarandet har prövats vid försöksverksamhet bl.a. vid val. Ordningen vid försöksvalen motsvarar regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrade sig i frågan ställde sig positiva till förslag till en försöksverksamhet med undantag från vissa bestämmelser i 14 kap. vallagen. Skälen för regeringens förslag: Den slutliga sammanräkningen för riksdagsvalen enligt den nu gällande vallagen går till på följande sätt. granskar och räknar valsedlarna. Tanken är sedan att på grundval av uppskattningar av antalet mandat i valkretsen skall ordna det antal namn som är nödvändigt för att ledamöter och ersättare skall kunna utses. Vid riksdagsval är det dock numer som utser ledamöter och ersättare. har ADB-stöd använts för förfarandet. föreslog att det vid val skulle genomföras ett försök där regeringen lämnades möjlighet att medge undantag från vissa regler om sammanräkning. Genom lagen (1993:1403) om försöksverksamhet vid de allmänna valen gavs regeringen möjlighet att medge sådana undantag. Regeringen beslutade om sådant medgivande, som endast rörde länsstyrelsernas och arbete. Försöket innebar att alla bearbetningar för att ta fram valresultatet påbörjades av när länsstyrelserna var klara med sammanräkningen. Namnordningen bestämdes inte av länsstyrelserna utan av med stöd av den databearbetning som verket genomförde. Samtliga länsstyrelser och har dock tillgång till samma material genom det gemensamma datanätet. Försöksverksamheten slog väl ut. Reglerna i den nya vallagen bör därför enligt regeringens mening utformas i enlighet med försöken i denna del. Det innebär att länsstyrelserna skall ansvara för granskning och räkning av röster vid riksdagsvalet. Sedan detta är avslutat godkänns sammanräkningen i ett särskilt formulär i det för valmyndigheterna gemensamma datorsystemet. Härigenom kan resultatet inte längre påverkas av länsstyrelserna. kan härefter starta sin bearbetning för att ordna namnen och utse ledamöter eller företrädare och ersättare. Det sagda leder till att det är länsstyrelsernas skriftliga protokoll som utgör grunden för mandatfördelningen, vilket också påskyndar förfarandet. 11.3 Förvaring av valsedelsmaterial -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Reglerna om förvaring av valsedelsmaterial | | förtydligas. Härigenom görs klart att omslag skall få öppnas för| | utvärdering och uppföljning av val även sedan sammanräkningen | | avslutats. Kommittéförslag saknas i denna fråga. Bakgrund: I den nuvarande vallagen finns bestämmelser om hur valsedlarna skall förvaras sedan rösträkningen avslutats. Av 14 kap. 8 § i den nuvarande vallagen framgår bl.a. att valsedlarna sedan sammanräkningen avslutats skall läggas i omslag. De godkända och de ogiltiga valsedlarna läggs var för sig. De ogiltiga valsedlarna och godkända valsedlar där det förekommer strykningar eller tillägg skall förvaras till utgången av den tid som valet gäller för. Övriga valsedlar skall förvaras till dess valet vunnit laga kraft. För kommunalvalen gäller motsvarande bestämmelser enligt 14 kap. 20 § där det sägs att valsedlarna skall läggas in i omslag, de godkända för sig och de ogiltiga för sig. Omslagen skall förseglas och valsedlarna förvaras till utgången av den tid valet gäller. I valet till tillämpades personröstningsförfarandet. För partier som inte nådde av rösterna skedde en räkning av personrösterna i efterhand för att undersöka utfallet. Detta skedde som ett led i utvärderingen av valet. fick i anledning härav en anmälan (dnr 3589-1995) gällande bristande sammanräkning av de personliga röstetalen för partier som inte fått av rösterna i landet. fann inte anledning till kritik såvitt gäller den slutliga röstsammanräkningen. Däremot uppmärksammades vissa oklarheter och spänningar i förhållandet mellan själva valförfarandet och önskemål om specialredovisning av vissa röster. Ärendet överlämnades med anledning härav för kännedom till (dnr Ju96/1791). Synpunkter i frågan har under hand inhämtats från bl.a. Skälen för regeringens förslag: Reglerna om förvaring av valsedelsmaterial har tillämpats på lite olika sätt av valmyndigheterna. Vissa har uppfattat reglerna så att det är möjligt att öppna omslagen även av andra anledningar än förnyad sammanräkning. Detta har grundats på stadgandet i 14 kap. 2 § där det sägs att om det vid en sådan förrättning framkommer att valsedlarna inte förvarats på föreskrivet sätt skall de förklaras för ogiltiga, om det inte kan antas att obehörig åtgärd ej vidtagits med dem. Emellertid har stadgandet även tolkats i motsatt riktning vilket innebär att omslagen inte får brytas utan att det är fråga om en ny förrättning. För att klargöra att det är tillåtet att öppna omslagen för utvärdering och efterhandskontroll av uppgifter som inte är av omedelbar betydelse för mandatfördelningen föreslår regeringen att reglerna utformas så att det klart framgår att det finns en sådan möjlighet. Detta sker lämpligen genom en uppräkning i lagtext för vilka ändamål en öppning av omslagen får ske. 11.4 Användning av optisk läsning vid sammanräkningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det bör inte införas några regler om att | | optisk läsning skall användas vid sammanräkning av valen. Kommittéförslag m.m.: Frågan om optisk läsning behandlades av i betänkandet (SOU 1992:108) som förespråkade användning av optisk läsning. har på regeringens uppdrag utfört en undersökning om möjligheterna att använda optisk läsning. Resultatet presenteras i rapporten av valsedlar. Sammanfattningsvis är verkets slutsats att tiden inte är mogen för ett införande av ett system med optisk läsning av valsedlar. Tekniken har inte tidigare använts för val, den är tekniskt komplicerad och dessutom kostsam. Sammanräkning med stöd av optisk läsning gör det visserligen snabbare att få fram ett preliminärt resultat men priset är högt. Av rapporten framgår att en fördyring på i sådant fall måste accepteras. Allvarligare ändå är att klargör att optisk läsning är så komplex att en viss risk föreligger för att det slutliga resultatet äventyras eller försenas. Dessutom säger verket att optisk läsning innebär att en lägre nivå på detaljrikedom och precision i det slutliga resultatet måste accepteras. Slutsatsen enligt rapporten är att sammanräkningen även vid val bör ske utan optisk läsning. konstaterar att sammanräkningen kan ske i huvudsak utan fördröjning genom en förbättring av ADB-stödet. Genom införandet av ett statistiksystem kommer det gå att presentera ett preliminärt prognos - resultat avseende invalda kandidater för riksdagsvalet , för kommunfullmäktigvalen för några kommuner sent , för övriga i början på samt för landstingsfullmäktigvalen sent . Skälen för regeringens bedömning: Ett alternativ med optisk läsning av valsedlar till valen är inte genomförbart vare sig i fråga om säkerhet eller i fråga om kostnadsnivå. Ett bibehållande av ett sammanräkningssystem utan optisk läsning förutsätter emellertid att man genomför de förslag som lagts fram i betänkandet Utvärderat personval (SOU 1996:66) i syfte att underlätta sammanräkningsförfarandet. Som framgår av propositionens innehåll föreslår regeringen sådana förenklingar i valsystemet som möjliggör ett godtagbart samman-räkningsförfarande. Något förslag om införande av optisk läsning för valsedlar bör alltså inte läggas fram . 12 Överklagande av val -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Det införs ändrade regler för Val- | | prövningsnämndens sammansättning. Detta innebär att en nämnd som| | utsetts för en period prövar överklaganden av alla de | | överklaganden beträffande val som förrättas under nämndens | | valperiod. Liksom skall dock den gamla nämnden pröva | | överklaganden som rör ordinarie riksdagsval och andra val som | | förrättas med sådant val. Kommittéförslag saknas i denna fråga. Den har kommit upp under behandling av lagen om val till (bet. 1994/95:KU40). De problem som reglerna medför genom att ledamöterna i den gamla nämnden måste inkallas för att pröva ett val under den nya nämndens valperiod föranledde två motioner. I dessa efterfrågades en ändring med innebörd att reglerna skulle utformas så att en nämnd som utsetts av den sittande skulle kunna pröva överklaganden (mot. 1994/95:K708 och 1994/95:K715). uttalade i likhet med motionärerna att de nuvarande reglerna om sammansättning medför onödiga komplikationer såvitt angår andra val än riksdagsval och folkomröstningar. Utskottet uttalade också att regeringen inom ramen för det pågående arbetet med en ny vallag borde se över reglerna och lägga fram ett förslag i enlighet med motionerna. Vad utskottet uttalat i det ärendet överensstämmer med regeringens förslag. Synpunkter i denna fråga har under hand inhämtats från bl.a. och . Skälen för regeringens förslag: till får enligt 3 kap. 11 § regeringsformen överklagas hos en valprövningsnämnd. Nämnden består av en ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra , samt sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val för tiden till dess nytt val av nämnden äger rum. Av bestämmelsen om valperiod följer att överklagande över riksdagsval prövas av den nämnd som har utsetts av den gamla . Sammansättningen av vid prövning av överklagande av beslut om utgången av ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige framgår av 15 kap. 4 § sista stycket i den nuvarande vallagen. Nämnden skall vid prövning av dessa val ha den sammansättning som den hade vid valet. Det är alltså samma nämnd som prövar de samtidiga allmänna nationella valen. Denna nämnd har utsetts av den gamla . prövar också bl.a. överklaganden av beslut om utseende av ledamöter och ersättare i kyrkofullmäktige. För prövning av kyrkoval finns inte någon föreskrift om nämndens sammansättning. Vidare prövar nämnden överklaganden av omröstningar enligt folkomröstningslagen (1979:369). Enligt 16 § den lagen skall överklaganden prövas av nämnden i den sammansättning den hade vid tiden för omröstningen. Det är alltså den sittande nämnden som prövar dessa omröstningar. Vid valet till tillämpades reglerna om överklagande av riksdagsval. Någon särskild regel om sammansättning gavs således inte för valet till . Det innebar att det var den nämnd som utsetts av den gamla för , som skulle pröva överklaganden av fastställande av valet till . Regeringen föreslår med anledning av vad anfört att sammansättningen av skall utformas mer ändamålsenligt. Regeringens förslag innebär att ordinarie val till samt ordinarie val av landstings- och kommunfullmäktige, liksom , skall prövas av en nämnd som utsetts av den tidigare . För övriga val skall nämndens prövning kunna ske i en sammansättning som utsetts av den sittande , dvs. den nämnd som är aktuell vid det valet. Reglerna skall gälla generellt för samtliga val och omröstningar som skall prövas av nämnden. Särregleringen i 16 § folkomröstningslagen är därför obehövlig och kan upphävas. 12.2 För tidigt ingivna överklaganden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Även för tidigt ingivna överklaganden skall| | prövas materiellt av . Överklagandetiden löper| | efter valdagen fram efter det att | | valet avslutats. Kommittéförslag: vallagskommittés förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna är genomgående positivt inställda till förslaget. har yttrat att det kan vara önskvärt med en enhetlig reglering av förfarandet vid överklagande. Valproceduren är enligt nämnden dock så speciell att den nu föreslagna särskilda ordningen för överklaganden av val torde kunna godtas och tillstyrker därför förslagen i denna del. Endast i ställer sig tveksam till förslaget. menar att det inte är logiskt att tillåta överklagande av ett beslut som inte meddelats och att det i praktiken inte torde innebära några större olägenheter att avvakta beslut om valutgången. Bakgrund: Rätten till överklagande i vallagen är en typ av överklagande av förvaltningsbeslut, som dock har reglerats på ett sådant sätt att det ligger nära till hands att jämföra med överklagande av kommunala beslut. Således kan de betecknas som rättsprövning vilket innebär att endast beslutets laglighet, och inte dess lämplighet, kan prövas. Vidare är prövningen av överklagandet till sin art kassatorisk, vilket innebär att nämnden normalt inte ersätter det överklagade beslutet med ett eget. finna att det har förekommit något sådant fel som nämns i 15 kap. 7 § i den nuvarande vallagen i samband med valet och felet dessutom kan antas ha inverkat på valutgången, skall nämnden upphäva valet i den omfattning som behövs och förordna om omval i valkrets. Kan rättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd skall nämnden i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att förordna om sådan rättelse. kan förordna om omval också i vissa andra situationer, som det saknas anledning att gå närmare in på i detta sammanhang. Ett överklagande måste göras i rätt tid för att kunna prövas. Bestämmelser om överklagandetider finns i 15 kap 4 § i den nuvarande vallagen. Där anges att skrivelsen med överklagandet skall vara beslutsmyndigheten, dvs. vid riksdagsval och val till och vid övriga val, tillhanda efter det att val eller förrättning för utseende av ledamöter, företrädare och ersättare avslutades. Riksdagsvalet och valet till avslutas genom att kungör val-resultatet i Post- och . De kommunala valen och kyrkovalen avslutas genom att protokollet över förrättningen läses upp. Det är som avgör om ett överklagande har kommit in i rätt tid eller ej. Skulle överklagandet ha kommit in för sent avvisas det och någon prövning i sak sker alltså inte. Från denna regel gäller ett undantag. Skulle skrivelsen med överklagandet ha getts in i rätt tid direkt till nämnden avvisas klagandens talan inte även om skrivelsen därefter anländer för sent till beslutsmyndigheten. Avgörande är alltså när beslutsmyndigheten alternativt nämnden tar emot överklagandet. På motsvarande sätt kan en skrivelse med överklagande komma in för . Det är nämligen inte helt ovanligt att en person som anser att det begåtts ett eller annat fel i samband med valet ger in en överklagandeskrift efter valdagen men innan något formellt beslut rörande valutgången har fattats. Kommer skriften in till beslutsmyndigheten eller före det att beslutet meddelats prövas inte överklagandet. Situationen är inte reglerad i lag men enligt fast praxis i , som bygger på allmänna förvaltningsprocessrättsliga principer, lämnas det utan åtgärd. Det brukar motiveras med att överklagandet inte kan uppfattas som ett överklagande av något beslut varigenom valutgången fastställts. Om klaganden vill ha saken prövad måste han eller hon på nytt ge in skriften med överklagandet sedan beslutet väl har fattats. Skälen för regeringens förslag: Liksom vallagskommitté anser regeringen att dagens ordning där överklaganden inte prövas om de kommit in för tidigt medför ett mindre tillfredsställande resultat i vissa situationer. Det är därför befogat att anlägga ett mindre formalistiskt synsätt. Då får det godtas att egenartade situationer uppstår som innebär att överklaganden tillåts innan beslutet som överklagandet riktar sig mot har fattats. Emellertid skall detta ses mot bakgrund av att överklagande av val också riktar sig mot fel som begåtts vid genomförandet av valet. Vidare är överklagandet i första hand inte en klagan i egen sak. Det rör sig mer om någon form av medborgartalan som skall borga för en riktig rättstillämpning vid valen. Med hänsyn till det anförda föreslår regeringen att det för överklaganden av val bör införas en annan reglering än vad som är den gängse vid överklagande av förvaltningsbeslut eller domstols-avgöranden. Regleringen bör som kommittén anför begränsas till överklagande av val och beslut som kan överklagas endast i samband härmed. Den bör dock omfatta samtliga val som regleras av vallagens regler. De föreslagna har utformats enligt kommitténs förslag och innebär i korthet att en skrift om överklagande av valet, som kommit in dagen efter valet skall uppfattas som ett överklagande trots att inget beslut föreligger. Regleringen kommer att beröras närmare i författnings-kommentaren till 19 kap. 12.3 Underrättelse till partier om utseende av nya ledamöter, nya företrädare och ersättare -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Partier skall underrättas om vissa beslut | | som gäller utseende av nya ledamöter, nya företrädare och ersättare| | . Kommittéförslag: vallagskommittés förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna är genomgående positivt inställda till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ett parti har rätt att överklaga ett val som det deltagit i. Partier har dessutom rätt att överklaga beslut om utseende av nya ledamöter, nya företrädare och ersättare. Dessa senare beslut kungörs i Post- och såvitt gäller riksdagsvalet och valet till . Beslut som rör utseende av efterträdare och ersättare i de kommunala valen offentliggörs genom att protokollet från förrättningen läses upp. Det finns inte, vare sig i fråga om riksdagsvalet, valet till eller de kommunala valen, någon skyldighet att i förväg kungöra förrättningen. Den som blivit utsedd vid en sådan förrättning skall underrättas om beslutet. Underrättelse skall också tillställas, såvitt avser riksdagsvalet, och talman och vid valet till också . I fråga om kommunala val skall, förutom den som blivit utsedd, också vederbörande kommun underrättas. Någon skyldighet att underrätta det aktuella partiet finns inte i något fall. I 21 § förvaltningslagen finns en bestämmelse enligt vilken sökande, klagande eller annan part skall underrättas om beslut. Det får dock anses vara oklart huruvida ett parti som har rätt att överklaga ett val också har ställning av part i den mening som avses i nämnda lagrum. Enligt vallagskommittés mening talar övervägande skäl för att så inte är fallet. Kommittén har redogjort för och påpekat (se JO dnr 4426- 1992) att partiernas möjlighet att faktiskt utnyttja sin rätt att överklaga beslut om utseende av ersättare när ledamot och ersättare avgår framstår som begränsade bl.a. mot bakgrund av den korta överklagandetiden och det förhållandet att någon skyldighet att underrätta berörd partiorganisation om sådana beslut inte finns stadgad i vallagen. Regeringen anser att förutsättningarna för ett parti att utnyttja möjligheten att överklaga beslut om utseende av efterträdare och ersättare bör förbättras. Ett parti som berörs av ett sådant beslut bör därför underrättas om beslutet. I en ny vallag bör därför införas en regel enligt vilken ett parti som berörs av det ifrågavarande beslutet om möjligt skall underrättas därom. Det närmare sättet för underrättelsen bör få avgöras av beslutsmyndigheten. 13 Ändrad valdag och förlängd valperiod vid kyrkliga val -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Tredje söndagen skall vara | | valdag vid val i hela riket av kyrkofullmäktige och direktvalda | | kyrkoråd. Kommittéförslag saknas i denna fråga. Ärendet har initierats av skrivelser från .