prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) 1 Förslag till riksdagsbeslut..................................1 2 Lagtext......................................................4 2.1 Förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298)........4 2.2 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429).....5 2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses...............6 3 Inledning....................................................7 4 Internationellt samarbete...................................14 4.1 Anslag .....................................................14 A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.14 5 Jordbruk och trädgårdsnäring................................16 5.1 Anslag .....................................................21 B 1. ................................21 B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m............25 B 3. Stöd till avbytarverksamhet..........................27 B 4. Statens utsädeskontroll..............................30 B 5. ................................32 B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket..............33 B 7. Bekämpande av växtsjukdomar..........................35 B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn..................35 B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd............37 B 10. Regionala stöd till jordbruket.......................38 B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket.....................................40 B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket..............41 B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket.............................44 B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m...................45 B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter.47 B 16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.48 6 Fiske .....................................................50 6.1 Anslag .....................................................52 C 1. ........................................52 C 2. Strukturstöd till fisket m.m.........................54 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m...........................................55 C 4. 7 Rennäring m.m...............................................57 7.1 Anslag .....................................................58 D 1. Främjande av rennäringen m.m.........................58 D 2. Ersättningar för viltskador m.m......................61 D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m...........64 8 Djurskydd och djurhälsovård.................................66 8.1 Anslag .....................................................67 E 1. ..................67 E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen.........68 E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder.............................................71 E 4. .........................72 E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar...........73 9 Livsmedel...................................................76 9.1 Anslag .....................................................77 . Kostnader för livsmedelsberedskap....................85 F 4. Livsmedelsstatistik..................................86 F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten.....................................87 10 Utbildning och forskning....................................89 10.1 Anslag .....................................................90 G 1. ........................90 G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader................................95 G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning....................97 G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien...........100 11 Skogsnäring................................................101 11.1 Anslag ....................................................104 H 1. ............................104 H 2. Bidrag till skogsvård m.m...........................105 H 3. Täckande av förluster till följd av statliga kredit- garantier för lån till byggande av skogsvägar.......106 H 4. Insatser för skogsbruket............................106 H 5. Internationellt skogssamarbete......................107 H 6. Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning...........................108 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429), 3. antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses, 4. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom Statens jordbruksverks ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar under anslaget B 1. , 5. godkänner att skall ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på , 6. godkänner vad regeringen anfört under anslaget B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. om jordfondens storlek och användning, 7. godkänner ett nationellt anläggningsstöd för plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa, 8. godkänner vad regeringen förordat om ett nytt delprogram inom ramen för miljöprogrammet för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom renskötselområdet, 9. godkänner att anslaget B 16. Räntekostnader för förskotterade areal- ersättningar m.m. även får belastas med kostnader för eventuella finansiella sanktioner, 10. godkänner vad regeringen förordat om slopande av den obligatoriska kvalitetsmärkningen av matpotatis, 11. godkänner vad regeringen förordat om bestrålning av vissa livsmedel, 12. godkänner att de övergripande målsättningarna för verksamheten inom Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar under anslaget . , 13. godkänner att den övergripande målsättningen för verksamheten inom skall vara i enlighet med vad regeringen förordar under anslaget G 1. , 14. för anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ramanslag 37 414 ramanslag 183 114 B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag 45 000 B 3. Stöd till avbytarverksamhet obetecknat anslag 13 000 B 4. Statens utsädeskontroll ramanslag 966 B 5. ramanslag 1 300 B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag 23 857 B 7. Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag 2 629 B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn ramanslag 149 000 B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd ramanslag 184 000 B 10. Regionala stöd till jordbruket ramanslag 719 000 B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket ramanslag 325 000 B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1 085 000 B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1 092 500 B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 4 950 000 B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ramanslag 2 139 000 B 16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. ramanslag 119 333 ramanslag 58 166 C 2. Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 30 890 C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 80 000 C 4. Fiskevård ramanslag 4 612 Främjande av rennäringen m.m. ramanslag 61 700 D 2. Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag 12 500 D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag 1 538 ramanslag 74 004 E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen obetecknat anslag 77 691 E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ramanslag 16 832 E 4. ramanslag 6 909 E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurs- sjukdomar ramanslag 89 500 Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) ramanslag 103 051 . ramanslag 3 868 . Kostnader för livsmedelsberedskap ramanslag 28 415 F 4. Livsmedelsstatistik ramanslag 31 291 F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten ramanslag 6 000 ramanslag 980 773 G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader ramanslag 10 501 G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning ramanslag 204 850 G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag 882 ramanslag 271 393 H 2. Bidrag till skogsvård m.m. reservationsanslag 10 000 H 3. Täckande av förluster till följd av statliga kreditgarantier för lån till byggande av skogsvägar reservationsanslag 1 000 H 4. Insatser för skogsbruket ramanslag 80 200 H 5. Internationellt skogssamarbete ramanslag 1 405 H 6. Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning ramanslag 6 000 Summa för utgiftsområdet 13 324 082 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298) Härigenom föreskrivs i fråga om utsädeslagen (1976:298) att det i lagen skall föras in en ny bestämmelse, 6 §, av följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse 6 § -------------------------------------------------------------------- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om avgifter i ärenden enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs1 att 7 och 33 §§ skogsvårdslagen (1979:429)2 skall ha följande lydelse. -------------------------------------------------------------------- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Om det är påkallat från skogsvårdssynpunkt, får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter som förbjuder eller ställer upp villkor för 1. användning av visst slag av skogsodlingsmaterial av inhemskt eller utländskt ursprung vid anläggning av skog, 2. handel med sådant material. -------------------------------------------------------------------- Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får även meddela föreskrifter för att främja, garantera och kontrol- lera äkthet och kvalitet vid framställning och handel med skogsodlingsmaterial. -------------------------------------------------------------------- Med skogsodlingsmaterial av- Med skogsodlingsmaterial av- ses frön, plantor, sticklingar ses frön, plantor, sticklingar och andra former av föröknings- och andra former av föröknings- material, avsedda för anläggning material, avsedda för anläggning av skog. 33 § -------------------------------------------------------------------- utövar den utövar den centrala tillsynen över centrala tillsynen över efterlevnaden av denna lag och efterlevnaden av denna lag och med stöd av lagen meddelade med stöd av lagen meddelade före- föreskrifter. utövar den utövar den närmare tillsynen inom närmare tillsynen inom länet. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr rådets direktiv /161/EEG av om yttre kvalitetsnormer för skogsodlingsmaterial som saluförs inom gemenskapen (EGT nr L 87, 17.4. 1971, s. 14, Celex 371L0161) och rådets direktiv /445/EEG av om ändring av direktiv /404/EEG om saluföring av skogsodlingsmaterial (EGT nr L 196, 26.7.1975, s. 14, Celex 375L0445). 2 Lagen omtryckt 1993:553. 2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses Härigenom föreskrivs att lagen (1990:1496) om hur ledamöter i skogs- vårdsstyrelserna utses skall upphöra att gälla vid utgången av . Inom utgiftsområdet jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar redovisas utgifter inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP), den gemensamma fiskepolitiken samt nationellt beslutade åtgärder inom dessa näringar. Vidare redovisas utgifter för växtskydd, djurskydd och djurhälsovård samt livs- medelskontroll. Utgiftsområdet innefattar också anslag till högre utbildning och forskning som rör vård och utnyttjande av biologiska naturresurser. Vidare ingår anslag till , skogsbruket och rennäringen. kommer huvuddelen av utgifter som härrör års omställningsbeslut rörande livsmedelssektorn att ha upphört. Dock kvarstår vissa avvecklingskostnader rörande administration m.m. Den dominerande delen av utgifterna är förknippade med CAP, vilket innebär att utgifterna inom utgiftsområdet till stor del styrs av och de förändringar av CAP som kan komma att vidtas framöver. I flera fall är anslagsbelastningen också be- roende av den svenska kronans utveckling. Mer än hälften av utgifterna är en följd av obligatoriska åtgärder för vilka EG:s gemensamma budget () står för hela kostnaden. Även de av EG delfinansierade stöd- och ersättningssystemen, bl.a. miljöersättningar och kompensationsbidrag till s.k. mindre gynnade områden, utgör en väsentlig andel av utgiftsområdet. Struktur- och miljöprogram har fastställts där det framgår vilka resurser som skall avsättas nationellt res- pektive från . Det gällande obligatoriska miljö- ersättningsprogrammet för baseras på femåriga avtal med brukare av jordbruksmark. Jordbruk och skogsbruk ingår i en grupp politikområden som tillsammans har en avgörande betydelse för en ekologisk hållbar utveckling. Regeringen avser att i annat sammanhang återkomma till hur erforderlig samordning kring uppgiften att göra ekologiskt hållbart skall åstadkommas. Det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin är framtidsnäringar. Dessa näringars villkor har stor betydelse för möjligheten att nå viktiga politiska mål som uthållig tillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning. EU-medlemskapet har inneburit fördelar för såväl primärproduktionen som förädlingsledet. Svensk livsmedelsexport har ökat betydligt. Livs- medelsindustrins fortsatta konkurrenskraft bygger på möjligheten att vida- reutveckla en produktion som bättre möter konsumenternas krav på hög kvalitet, miljöhänsyn och omsorg om djur. En livsmedelspolitik som främjar en sådan utveckling ger därför den svenska livsmedelsproduktionen konkurrensfördelar. Jordbruket utgör en viktig faktor i ambitionen att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle. Livsmedelspolitiken skall främja såväl en utveckling av det ekologiska jordbruket som ökad miljöhänsyn i det konventionella jordbruket. har satt som mål att av åkerarealen odlas ekologiskt . För att nå detta mål krävs prioriterade insatser i form av ekonomiskt stöd, till anställning, information, rådgivning, utbildning, försöks- och utvecklingsverksamhet samt forskning. För att ytterligare tillvara ta livsmedelssektorns utvecklingskraft föreslår regeringen omfattande framtidssatsningar. En utökning av miljöprogrammets omfattning är en viktig del i dessa satsningar. Insatserna för att utveckla det konventionella jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan därmed öka. I utformningen av det nya programmet skall särskild hänsyn tas till behovet att stödja och stimulera vallproduktion. Därigenom ges animalieproduktionen ökat stöd, vilket bidrar till bibehållande av öppna landskap. Vidare införs ett nytt investeringsstöd till jordbruket om ca . Regeringen avser att rikta detta stöd främst till insatser för miljö- och djurskyddsinvesteringar samt med prioritet för de sju nordligaste länen. Genom EU-medlemskapet omfattas det svenska jordbruket av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. Regeringens ambition är att medverka till en fortsatt och utvidgad reform av CAP. Vägledande för förändringen av CAP bör vara en ökad marknadsorientering, avreglering och konsumentanpassning av jordbrukspolitiken samt en större miljöhänsyn syftande till ett långsiktigt hållbart jordbruk. Även andra omständigheter som exempelvis de kommande förhandlingarna inom ramen för WTO talar för nödvändigheten av att den gemensamma jordbrukspolitiken refor- meras. med de central- och östeuropeiska länderna, varav många är stora jordbruksländer, kommer också att ställa jordbrukspolitiken inför stora påfrestningar. Såväl den nationella som den europeiska livsmedelspolitiken skall ha ett globalt perspektiv. Cirka 800 miljoner människor på vår jord svälter. De akuta problemen för den globala livsmedelsförsörjningen orsakas inte av en global brist på livsmedel, utan främst av fattigdom och en ojämn fördelning av livsmedel och produktionsresurser, mellan och inom länder. Svält och undernäring orsakas vidare av bland annat miljöförstöring, olika katastrofsituationer samt brist på arbete och inkomster. Kampen mot den akuta svälten måste därför förenas med att fattigdom bekämpas och att demokratisering och fri- och rättigheter stärks. På måste det ekonomiska och ekologiska hållbarhetsperspektivet prägla livsmedelsproduktionen om behoven från en ökande befolkning skall kunna mötas. Ett sådant bredare förhållningssätt är en viktig utgångspunkt för det svenska deltagandet vid , det så kallade Summit . Regeringens ambition för fiskeripolitiken såväl nationellt som internationellt är att verka för att vatten- och fisktillgångar utnyttjas på sådant sätt att de långsiktigt medverkar till livsmedelsförsörjning och välstånd och att detta sker med en god hushållning med uttaget av fiskresurser så att de kan nyttjas långsiktigt och att den biologiska mångfalden bevaras. Den svenska fiskeripolitiken ingår i EU:s gemensamma fiskeripolitik, CFP. En översyn av CFP är planerad . Regeringen avser att aktivt medverka i en reform av CFP och inleder redan nu förberedelser för detta. Utbildnings- och forskningsinsatser har stor betydelse för möjligheten att lösa miljöproblem och för en tryggad global livsmedelsförsörjning. Utbildning och forskning om naturresurser och areella näringar kommer att inta en allt mer betydelsefull roll, såväl nationellt som internationellt. Det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram ger därtill nya och större möjligheter till medverkan i internationella forskningssammanhang. Regeringens ambition är att som ett led i en mer sammanhållen politik för minoriteters rättigheter forma en politik som tar största möjliga hänsyn till respekten för samisk kultur och samiska traditioner. Det gäller såväl språk, kultur som de traditionella näringarna. Jaktpolitiken skall baseras på vad som är ett hållbart utnyttjande av vilt- och fågelstammarna. Den skall också skapa möjligheter för en fortsatt folklig förankring i jakt- och viltvårdsfrågorna. I detta ingår en fortsatt god tillgänglighet för jakt som sker i harmoni med naturvårdens intressen.Gällande skogspolitik som trädde i kraft utvärderas . Den slutliga redovisningen av utvärderingen kommer att ske . Regionaliseringen av skogsvårdsstyrelserna bör nu fullföljas. I och med inträde i EU kom den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) att tillämpas i . Regleringarna är i stort mer detaljerade och omfattar fler områden än vad som tidigare gällt för . Informationsbehovet dels mellan myndigheter, dels från myndigheterna till jordbrukarna har varit mycket stort. Den decentraliserade förvaltningsstruktur som valt innebär att länsstyrelserna svarar för beredning och beslut i ärenden som rör de EG-stöd som ges direkt till jordbruksföretag. Dessa stöd är: arealersättningar, djurbidrag (exkl. handjursbidrag), stöd för att underlätta strukturutvecklingen inom jordbruket (mål 5a), vissa nationella stöd till jordbruket samt miljöstöd. Man ansvarar även för vissa funktioner inom stöd till landsbygdsutveckling (mål 5b) och stöd till regioner med mycket låg befolkningstäthet (mål 6). Dessutom svarar länsstyrelsernas personal för den fysiska kontroll som sker på berörda företag. Även på fiskets område har arbetsområdet vidgats. Länsstyrelsernas arbete med EG:s strukturplaner för mål 5a-fiske och gemenskapsinitiativet Pesca innebär i likhet med många andra frågor ett sektorsövergripande arbete där länsstyrelserna bör tillvarata sin samlade kompetens. På flertalet länsstyrelser har administrationen av EG:s stöd och regleringar inneburit att personalen på lantbruksenheterna, eller motsvarande, tvingats ägna en stor del av sin tid åt dessa frågor vilket medfört att andra typer av ärenden prioriterats ned. De administrativa inkörningsproblemen ledde också till att man fick göra en hel del improvisationer och justeringar under handläggningens gång. Detta har på sina håll lett till att gällande regelverk inte alltid tillämpats på ett helt likformigt sätt. Regeringen anser med tanke på omständigheterna att länsstyrelserna klarat av sina uppgifter på ett förtjänstfullt sätt. Samarbetet med centrala verk har fungerat tillfredsställande. En stor del av de problem som funnits kan hänföras till inkörningsproblem och kommer därmed att försvinna. Det är emellertid enligt regeringen angeläget att administrationen av EG-stöden utvecklas och effektiviseras, och då särskilt ADB-stödet. Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för utgiftsområdet uppgår till för . Detta är mer än vad som angavs i prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. De huvudsakliga orsakerna till denna skillnad är att tillskottet av medel från EG:s budget ökar och att ytterligare medel anslås till miljöersättningsprogram. Även överföringar av medel från andra utgiftsområden och vissa budgettekniska justeringar bidrar till att ramen har ökat. I slutet av avsnittet lämnas en närmare redogörelse för skillnaden jämfört med vårpropositionen. I vårpropositionen aviserade regeringen en nettobesparing på för . Regeringen föreslår besparingar som totalt uppgår till . Dessa besparingar tillsammans med den ökade ramen innebär att utrymmet för reformer uppgår till . Av de totala utgifterna beräknas nästan finansieras från EG- budgeten. Detta motsvarar ungefär två tredjedelar av den totala ramen för utgiftsområdet. Regeringen föreslår att nivån för miljöersättningsprogrammet höjs. Mot bakgrund av regeringens höga ambitioner för miljöarbetet på jordbrukets område föreslås att ytterligare avsätts av nationella medel. Motsvarande finansiering erhålls från EG:s budget. Totalt beräknas nivån i programmet höjas med . Som tidigare nämnts föreslås att ett nytt investeringsstöd för jordbruks- sektorn om ca införs. Den nationella delen av detta stöd beräknas till . Den resterande delen medfinansieras av EU. Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalet studieplatser vid utbildningar ökas med 200 samt med ytterligare 200 . Antalet helårsprestationer har därvid utökats med 400. Regeringen gör även en satsning på energiskog, där det anslås . Kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier av varor som förs in från andra EU-länder kan inte längre finansieras via importavgifter. Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas till för kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier. Anslaget till föreslås höjas med . Av detta bör användas för arbete vid zoonoscentrum. På grund av bl.a. ökade kostnader för renbetesinventering föreslås en höjning av delpost inom anslaget för främjande av rennäringen med . Regeringen anser vidare att ersättningen för viltskador bör med hänsyn till skadeutvecklingen anvisas ytterligare medel. Skada på annat än ren bör därför anvisas ytterligare . Den största enskilda besparingen, , utgörs av nedskärning av beredskapslagringen av livsmedel. Regeringen gör bedömningen att bl.a. EU-medlemskap och de förändrade planeringsförutsättningarna gör att beredskapslagringen i stort sett kan avvecklas. Stödet till företagshälsovården föreslås avskaffas, vilket innebär en besparing på . Regeringen anser att det finns goda förutsättningar för företagen att få ändamålsenlig hälsovård även utan statliga subventioner. I regeringens besparingsförslag ingår även sänkt pristillägg på renkött. Sänkningen sker mot bakgrund av den mycket kraftiga ökningen av avräkningspriset och av hänsyn till det statsfinansiella läget. Besparingen beräknas till .