prop · GK031D12 · 1997-01-01 00:00:00 — Detta bör emellertid inte ses som ett ovillkorligt krav. Mycket god undervisning kan för- visso ges också av lärare utan doktorsexamen och med andra yrkeserfarenheter. Krav på pedagogisk skicklighet bör emellertid alltid ställas. En diskussion bör föras inom högskolan om hur dessa behov kan tillgodoses. Studenterna måste få uppmuntran och inspiration i sitt lärande. De måste också få del av forskningens kritiskt ifrågasättande attityd till etablerade sanningar. Det är högskoleledningarnas ansvar att lärarna har tillräckliga kunskaper och pedagogisk kompetens för sina arbetsuppgifter. Pedagogiskt utvecklingsarbete är ett reguljärt inslag i de flesta högskolors verksamhet men det pedagogiska för- nyelsearbetet måste intensifieras. För att nå framgång i detta arbete måste studenternas uppfattningar tillmätas stor vikt. Det är angeläget att lärarnas pedagogiska insatser bedöms. Detta måste ske på ett systematiskt sätt för att utgöra en grund för fortsatt pedagogiskt utvecklingsarbete. Högskoleledningarna har ett ansvar för att skapa goda förutsättningar för de studerande och deras organisationer att delta i detta arbete. Regeringen kommer att begära en redo- visning av högskolornas arbete på detta område (avsnitt 5.3.1). Mindre och medelstora högskolor En god spridning av högskoleutbildning över hela landet ger högskolan helt andra möjligheter till kontakter med omvärlden än en koncentration till ett fåtal orter. Utbyggnaden av högskolan i olika delar av landet har visat sig vara en betydelsefull faktor för den regionala utvecklingen, inte minst vad gäller nä- ringslivets utveckling. , med de begränsade resurser de mindre och medelstora högskolorna har, finns många goda exempel på framgångsrik samverkan mellan avancerad forskning vid dessa högskolor och det omgivande samhället, nä- ringsliv och offentlig sektor i respektive region. Därtill har de mindre och medelstora högskolorna visat sig kunna rekrytera nya grupper till högre studier. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en kraftig förstärkning av forsknings- resurserna till dessa högskolor (avsnitt 5.5.3). Ökad jämställdhet och genusperspektiv Ökad jämställdhet leder till ökad kvalitet både i undervisning och forskning - vid sidan av alla andra goda samhällseffekter. I propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) framhölls att universitet och högskolor måste intensifiera arbetet med jämställdhetsfrågorna. Den skeva könsfördelning som råder inom stora delar av det akademiska livet måste brytas. Regeringen avser t.ex. att i en proposition presentera mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 5.6) en rad åtgärder för att främja genusforskning. Förutom den inomvetenskapliga betydelsen av denna forskning har den även betydelse för att öka inslaget av genusperspektiv mer generellt. Ett genusperspektiv bör kunna finnas i all undervisning och forsk- ning. Den nya teknikens genombrott och den sammanflätade internationella ekonomin orsakar stora förändringar. För så gott som alla delar av arbets- marknaden och typer av arbetsuppgifter har utbildningskraven ökat och yrkesstrukturen har förändrats så att allt fler yrken ställer krav på högre utbildning. Undersökningar om arbetskraftens fördelning på olika yrkessektorer över åren visar att den kunskapsproducerande sektorn blir allt mer dominerande och att en ökad sysselsättning väntas återfinnas i denna sektor. Arbetskraftens fördelning på yrkessektorer Sektor 1970 1985 2010 Kunskapsproducerande Tjänsteproducerande Varuproducerande Källa: SOU 1996:120 Den pågående strukturomvandlingen i samhället och utvecklingen inom arbets- livet ställer krav på nya former och kombinationer av kompetens och ökade krav på högre utbildning. Lågutbildade kommer att ha sämre förutsättningar än de med hög utbildningsnivå. kommer ett stort behov att finnas av personer med teknisk och naturvetenskaplig kompetens, t.ex. inom biomedicin och informationsteknologi. Det kommer även att vara viktigt att kompetensen är flerdisciplinär och innehålla kombinationer av exempelvis teknik, språk, ekonomi, miljöfrågor och konstnärliga ämnen. Nya krav på kommunikativ kompetens ställs både i arbetslivet och vardagslivet. Det rör kommunikation i vid bemärkelse, från det talade språket till språket i informationsteknologisk bemärkelse. Det blir allt viktigare att kunna hantera information och sortera ut de betydelsefulla detaljerna till en meningsfull helhet, att kunna omvandla information till kunskap och att kunna kritiskt analysera, tolka och värdera stora mängder information. I en undersökning (, ) om sambandet mellan utbildningsnivå och sysselsättning under krisåren framgår att försvann drygt 800 000 arbetstillfällen för lågutbildade i . fick 175 000 högskoleutbildade arbete. Högskolans betydelse för den regionala utvecklingen Det råder en betydande regional obalans i befolkningens utbildningsnivå i landet. Som tidigare redovisats (figur 16.3.3) bor merparten av de lågutbildade och de personer som endast har en kortare gymnasieutbildning utanför universitets- och storstadsregionerna. I universitetslänen och storstadslänen har i genomsnitt av befolkningen i åldern högskoleutbildning. I övriga län är denna andel . Ett av de viktigaste medlen för att åstadkomma en nödvändig regional balans och tillväxt är en satsning på de mindre och medelstora högskolorna. Den satsning på högre utbildning som skett har redan givit påtagliga resultat. Det visar sig på bl.a. antalet högskolenybörjare per 1 000 invånare i åldrarna . Rekryteringstäthet läsåren 1985/86-1994/95 Antal högskolenybörjare per 1000 inv. Län 1985/86 1994/95 9,1 9,8 9,5 11,2 7,5 11 8,3 10,1 8,1 12 8,6 11,7 7,5 11,9 6 9,4 8,3 11,6 8,6 10,8 9,3 10,6 7,7 11,6 och 9 11 7,6 10,9 7,7 9,9 7,1 11,1 7,7 10,6 9 11,3 6,5 10,4 7,8 10,4 7,7 13,6 8,7 11,9 9 15,6 8 13 Hela riket 8,6 11,8 Källa: SCB hade storstads- och universitetsregionerna högst antal högskolenybörjare. Som framgår av ovanstående tabell inträffade en stor förändring under slutet av 1980- och början av 1990-talen som innebar att , och uppvisade det högsta antalet högskolenybörjare i landet. Genom att bygga ut högskolan över hela landet ges ett kraftfullt stöd för den regionala utvecklingen. De nya högskolorna har haft en stor betydelse för rekrytering av högutbildad arbetskraft till skilda regioner. Det har visat sig att de nya högskolorna varit framgångsrika på ett antal områden, bl.a. i kontakterna och samarbetet med näringslivet. Studier gjorda av de samhällsekonomiska effekterna av etableringen av (, , , 1995) visar på mycket positiva effekter på kompetensförsörjningen, sysselsättningen och näringslivsutvecklingen i regionen. Liknande erfarenheter finns från etablerandet av . Det finns dock en rad andra faktorer som påverkar den regionala utvecklingen. Regeringen har tillsatt en utredning (den s.k. , dir. 1995:144) som skall undersöka de regionala konsekvenserna av förändringar i den statliga sektorn. Denna utredning skall bl.a. analysera åtgärder inom den högre utbildningen och dess regionalpo- litiska effekter. Som ett led i detta skall en genomgång göras av betydelsen av regionala högskolor. Vidare kommer att redovisas effekterna vad avser bl.a. rekrytering av studenter, näringslivets rekrytering av utbildad arbetskraft och den regionala utvecklingen i stort. Högskolan har expanderat kraftigt - antalet studenter har ökat med och är , inklusive forskarutbildningen, uppe i omkring 300 000. Ökningen har varit särskilt stor vid de mindre och medelstora högskolorna. Antalet studenter vid dessa högskolor är en fjärdedel av det totala studentantalet, men de får mindre än en åttondel av statsanslagen för utbildning och forskning. Undersökningar visar att de senaste årens satsning på den högre utbildningen och etableringen av högskolor runt om i landet har haft positiva effekter på sysselsättning, regional tillväxt och regional balans. Det finns således starka skäl för att bygga ut de mindre och medelstora högskolorna . 5.3.1 Kvalitet och förnyelse inom den högre utbildningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det pedagogiska reformarbetet vid uni- | | versitet och högskolor inom såväl grundutbildning som forskarut-| | bildning bör förstärkas. Studenternas synpunkter bör tillmätas | | större vikt. | | Den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare måste | | intensifieras. Högskolan bör erbjuda pedagogisk fortbildning och| | vidareutbildning samt utbildning som behandlar | | jämställdhetsfrågor. | | Universitet och högskolor skall redovisa omfattningen av och | | innehållet i det pedagogiska reformarbetet samt insatserna för | | lärarnas fortbildning och vidareutbildning, både vad gäller | | pedagogiska frågor och jämställdhet. Skälen för regeringens bedömning: Grundutbildning och forskarutbildning måste hålla hög kvalitet vid alla universitet och högskolor. Detta är en förutsättning för den fortsatta utbyggnaden av den högre utbildningen. Universitets- och högskoleledningarna har huvudansvaret för att utbildning och forskning håller hög kvalitet. Det är angeläget att det systematiska kvalitetsarbete som pågår vid universitet och högskolor fortsätter och utvecklas. Statsmakternas uppgift är att understödja och kontrollera att kvaliteten upprätthålls. utvärderingar och tillsynsansvar är ett led i detta. har genomfört granskning och bedömning av kvalitetsarbetet vid , , , i samt Stiftelsen (rapportserie 1996:16, 17, 19, 20, 21). Dessa utvärderingar är värdefulla för det fortsatta kvalitetsarbetet och som underlag för olika överväganden och beslut. Värderingarna framhåller flera goda inslag i högskolornas kvalitetsarbete, men visar också på brister i bl.a. undervisningens uppläggning, examinationen, hur studenternas synpunkter tas till vara, förhållandet till omvärlden och ledningsstrukturen. Det pedagogiska utvecklingsarbete som bedrivs inom högskolan är den viktigaste delen i kvalitetsarbetet. Stora insatser görs av enskilda lärosäten. I samhällsdebatten och i utredningar framförs synpunkter på kvaliteten i den högre utbildningen - i vissa fall utan referens till fakta och gjorda utvärderingar. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en utvärdering av utbildningen inom några stora nybörjarämnen i syfte att få en bild av förändringar i kvaliteten och jämställdheten . En rapport om detta skall lämnas . har antalet studenter inom högskolan fördubblats. har studenternas förkunskaper förändrats, mycket beroende på studenternas egna intressen och olika gymnasieskolors utbildningsprogram. Detta ställer stora krav på flexibilitet och nytänkande i universitetens och högskolornas undervisning. Pedagogiskt utvecklingsarbete är ett reguljärt inslag i de flesta universitets och högskolors verksamhet. stödjer en del av denna verksamhet. Den hittillsvarande takten i det pedagogiska förnyelsearbetet är emellertid för långsam. Det pedagogiska reformarbetet måste ges hög prioritet. Högskolan måste ständigt utvärdera, ompröva och vidareutveckla utbildningen i takt med förändrade krav från omvärlden. Högskolan måste prioritera undervisning och ut- bildning. I lärosätenas pedagogiska utvecklingsarbete måste studenternas synpunkter och utvärderingar spela en betydande roll. Regeringen har anslagit medel till för att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt syftande till förnyelse av högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Ett av målen är att förbättra rekryteringen av kvinnor till dessa utbildningar (avsnitt 5.3.2.2). En stor del av högskolans undervisning och examination sker fortfarande i traditionella former. Högskolan måste göra rejäla ansträngningar för att förnya undervisningen mot mer självständigt arbete och problemorienterad inlärning och projektbaserade studier, som premierar kritisk analys, kreativitet och ett självständigt kunskapsinhämtande. Examinationen skall ses som en integrerad del av undervisningen. Gjorda utvärderingar visar att examinationen i många fall utförs i former som direkt motverkar kraven på kreativt tänkande, kritisk analys och självständighet. Det återstår mycket att göra för högskolan när det gäller att utveckla och pröva alternativa examinationsformer. Högskolan skall tillse att lärarna ges lämplig pedagogisk utbildning. En viktig faktor för att bevara och utveckla kvaliteten i utbildning och forskning är lärarkåren och dess kompetens. Större krav måste ställas på lärarnas pedagogiska utbildning och meritering. Detta har även framhållits av i en skrivelse till regeringen . Det är högskoleledningens ansvar att tillse att lärarna har tillräckliga kunskaper och pedagogisk kompetens för sina arbetsuppgifter, och många högskolor erbjuder viss pedagogisk utbildning av lärarna. Trots att väsentliga förbättringar har skett finns ett stort behov av att stärka högskolelärarnas pedagogiska kunskaper och förmåga. Enligt regeringens uppfattning bör högskolan i sin fortbildning och vidareutbildning av lärarna särskilt uppmärksamma de pedagogiska möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. Regeringen bedömer det vidare som mycket angeläget att öka kunskapen om jämställdhetsaspektens betydelse hos högskolans lärare. Det är viktigt att verksamheten inom högskolan bedrivs på jämlika villkor och att ökad jämställdhet uppnås. Kvalitet i utbildning och forskning främjas av samverkan mellan personer med olika erfarenheter och perspektiv. Skillnaden mellan kvinnors och mäns erfarenheter och perspektiv är i detta avseende av stor betydelse. Jämställdhet är således inte bara en rättvisefråga, utan också en kvalitetsfråga. Det är därför som i den ovan nämnda utvärderingen om kvalitetsförändringar i nybörjarämnen, även skall uppmärksamma förändringar beträffande jämställdheten. Regeringens åtgärder för att främja jämställdheten inom högskolan redovisas i avsnitt 5.6. Den pedagogiska skickligheten måste fortsättningsvis tillmätas väsentligt större betydelse vid tillsättningen av lärartjänster. Det är en förutsättning för tillfredsställande utveckling av högskolan att pedagogiskt och vetenskapligt kompetenta och skickliga lärare undervisar och forskar. Regeringen har bl.a. mot den bakgrunden tillsatt utredningen förändrad tjänsteorganisation för lärare vid statliga universitet och högskolor (dir. 1996:3). Utredningen skall lämna sitt betänkande . Regeringen avser att återkomma till denna fråga i en proposition om högskolans ledningsstruktur och tjänsteorganisation . Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera lärosätenas insatser beträffande det pedagogiska utvecklingsarbetet samt lärarnas fortbildning och vidareutbildning i pedagogik och i jämställdhetsfrågor. Högskolorna bör även i sina årsredovisningar uppmärksamma dessa frågor. Av redovisningarna bör även framgå på vilket sätt studenterna involveras i det pedagogiska reformarbetet. Det pedagogiska utvecklingsarbetet omfattar självfallet även forskarut- bildningen. Regeringen avser att i en proposition till lämna förslag beträffande forskarutbildningen. Den högre utbildningen har byggts ut kraftigt . I och med regeringens satsning på 30 000 nya permanenta utbildningsplatser, en utbyggnad av , en ny högskola i samt den utökade högskoleutbildningen på har det dock i den allmänna debatten ifrågasatts om inte den planerade ökningen av studenter inom den grundläggande högskoleutbildningen innebär risker för en sänkning av lärarkompetensen. Rekryteringen av lärare inom universitet och högskolor uppvisar dock ingen entydig bild. Detta beror på att det inte finns en arbetsmarknad för högskolelärare utan tvärtom ett stort antal delarbetsmarknader beroende på kraven på kompetens och specialisering samt även högskolornas geo-grafiska lokalisering. Antalet doktorsexamina har ökat med och de bedömningar som universitet och högskolor gör tyder på att en ökande examination kan förväntas . Detta borde också medföra en ökad rekrytering av kvinnliga lärare för att leda till en bättre balans mellan könen i lärarkåren. Därutöver finns de invandrade akademikerna som en resurs för högskolans undervisning och forskning. Regeringens förslag till åtgärder för utländska akademiker presenteras i avsnitt 5.7. Det är vidare möjligt att rekrytera lärare från andra länder inom den Europeiska Unionen. Regeringen bedömer därför att det bör vara möjligt att rekrytera nya lärare till högskolan i tillräcklig omfattning. 5.3.2 Kraftig utbyggnad av den högre utbildningen -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Den högre utbildningen byggs ut kraftigt i | | hela landet med 30 000 nya permanenta platser (helårsstudenter) | | . Utbyggnaden påbörjas med 15 000| | platser och de återstående 15 000 platserna tillkommer hösten | | 1999. Utbyggnaden skall huvudsakligen ske vid de mindre och | | medelstora högskolorna. Cirka hälften av platserna avser | | naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Skälen för regeringens förslag: För att stärka och utveckla vårt samhälle är utbildning och forskning och en välutbildad arbetskraft av central betydelse. Utöver att öka internationella konkurrenskraft är en expansion av den högre utbildningen - som tidigare nämnts - av stor regionalpolitisk betydelse. Utbildning är även av stort värde för den enskildes personliga utveckling och möjlighet till en stark ställning på arbetsmarknaden. Regeringen har i tidigare propositioner, i den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling, s. 74) och i den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. s. 6.28f, bet. 1995/96:FiU15 s. 98) framhållit att en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen är nödvändig för att dels bereda fler ungdomar plats, dels ge möjlighet för vuxna att antingen genomgå en grundläggande högskoleutbildning eller att vidareutbilda sig. Regeringen föreslår att utbyggnaden i första hand skall ske vid de mindre och medelstora högskolorna. En god spridning av den högre utbildningen över hela landet ger helt andra möjligheter till kontakter med omvärlden än en koncentration till ett fåtal orter. Etableringen av högskolor på nya orter visar vilken viktig roll högskolan har för den regionala utvecklingen också vad gäller näringslivets utveckling (avsnitt 5.2). En förbättrad tillgänglighet underlättar också rekryteringen till högre utbildning och motverkar därmed social snedrekrytering. För att tillgodose näringslivets behov av hög kompetens inom naturvetenskap och teknik bör minst hälften av platserna avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Högskolornas egna bedömningar avseende möjligheten att anordna fler platser samt att öka antalet platser inom naturvetenskap och teknik har ingått i underlaget i regeringens överväganden avseende förslaget till fördelning av de 30 000 platserna på respektive universitet och högskola samt över budgetperio- den. I sysselsättningspropositionen angavs en fördelning av platserna som plane- ringsunderlag inför budgetpropositionen. Regeringen föreslår nu att dessa platser fördelas på följande sätt: Fördelning av nya platser (ökningen avser höstterminen respektive budgetår) 1997 1998 1999 Totalt 250 0 250 500 250 0 250 500 350 0 350 700 250 0 250 500 500 0 500 1 000 1 150 0 1 150 2 300 Kungl. Tekniska högskolan 400 0 400 800 300 0 300 600 300 0 300 600 550 0 550 1 100 /300 0 300 600 500 0 300 800 500 0 600 1 100 /500 0 600 1 100 700 0 700 1 400 250 0 250 500 350 0 350 700 /400 0 600 1 000 800 0 800 1 600 900 0 1 000 1 900 Högskoleutbildning på 250 0 450 700 1 800 0 2 500 4 300 1 200 0 0 1 200 Högskola i 1 500 0 1 500 3 000 250 0 250 500 Stiftelsen 300 0 300 600 * 200 0 200 400 Summa 15 000 0 15 000 30 000 * under utgiftsområde 23 Tillkommer: 1 000 1 000 1 000 3 000 NT-utbildning** 9 000 Stiftelsen 100 100 Summa totalt 42 100 **Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar för studerande med särskilt vuxenstudiestöd (s.k. NT-utbildning) Den förhållandevis kraftiga ökningen som föreslås för avser främst en utbyggnad av den högre utbildningen i . Även för högskoleutbildningen på föreslås en förhållandevis stor ökning av antalet platser. Regeringen föreslår att högskoleutbildningen på organiseras som självständig högskola (avsnitt 5.4.3). De enskilda universitetens och högskolornas utbildningsuppdrag samt förslag till anslag redovisas under respektive högskola. 5.3.2.1 En förnyad lärarutbildning Lärarutbildningen, dvs. de utbildningar som leder till lärarexamina enligt högskoleförordningen, är en av de mest omfattande och viktiga uppgifterna för högskolan med nära 35 000 registrerade studenter. Lärarutbildningens inriktning, kvalitet och dimensionering är ett betydelsefullt medel för statsmakterna att upprätthålla nationella mål och en över hela landet likvärdig kvalitet inom skola och förskola. Detta har blivit allt viktigare med anledning av de stora förändringar som har genomförts inom skolan. har högskolan genomgått stora organisatoriska förändringar, vilket medfört att lärarutbildningens organisation och innehåll varierar mellan lärosätena. Detta har givit utrymme för nytänkande vilket är till nytta för lärarutbildningens utveckling under förutsättning att den likvärdiga kvaliteten upprätthålls. Lärarutbildning bedrivs vid de flesta universitet och högskolor och är väl spridd över landet. Enligt högskoleförordningen (1993:100) finns det tolv olika lärarexamina. De numerärt största utbildningarna är de som leder till barn- och ungdomspedagogisk examen och till grundskollärarexamen. Den förändring som pågår inom skolan, till följd både av samhällsförändringar och en reformering av skolans organisation och styrning, har konsekvenser för lärarnas arbetssituation och ställer nya krav på yrkeskunnande. Detta samt allmänt ökade krav på effektivt utnyttjande av offentliga medel har ökat uppmärksamheten på kvalitetsfrågorna i skolan. Det ställs krav på andra yrkeskunskaper än tidigare på de lärare som skall bidra till att förverkliga de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner. De organisatoriska förutsättningarna för lärarutbildningarna har också förändrats på ett genomgripande sätt; först genom den grundskollärar- och gymnasielärarutbildning som infördes 1988 och senare genom de förändringar i högskolan som genomfördes . gav regeringen dåvarande , senare , i uppdrag att genomföra en uppföljning rörande vissa aspekter på grundskollärarutbildningen med utgångspunkt från den utvärdering som dåvarande Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) redovisat (1992:21). har lämnat sin rapport (1996:1 R) med förslag till åtgärder. Mot bakgrund av förändringarna såväl inom skolan som i högskolan tillsatte en arbetsgrupp för översyn av lärarutbildningen (U 1995:B). Arbetsgruppens uppgift var att göra en inventering av problem och frågeställningar inom lärarutbildningen mot bakgrund av de förändringar som skett i samhället, skolan och högskolan och de därav förändrade kraven på lärarna vad gäller kunskaper och kompetens för läraryrket. Arbetsgruppen har redovisat sina förslag i rapporten i förändring (Ds 1996:16). Denna har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Utbild- ningsdepartementet (dnr U96/1026/UH). Arbetsgruppen har behandlat lärarutbildningen utifrån tre perspektiv; ett yrkes- , ett forsknings- och ett regionalt perspektiv. Gruppen har koncentrerat sin uppmärksamhet på lärarutbildningens strukturfrågor och understryker vikten av en väl sammanhållen lärarutbildning. Arbetsgruppens diskussion och dess förslag bygger på en analys av vad som genom samhällsutvecklingen har förändrats i lärarnas arbete. Gruppen beskriver en ny lärarroll benämnd en reflekterande praktiker .