prop · GK031D11 · 1997-01-01 00:00:00 — Anslagssparandet beräknas användas . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Kungl. (KB) skall främja svensk | | informationsförsörjning genom att samla, bevara och | | tillhandahålla det svenska trycket och förvärva utländsk | | litteratur, framställa nationalbibliografiska produkter samt | | stödja svenskt biblioteksväsen med centrala insatser. | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 190 162 tkr | -------------------------------------------------------------------- årsredovisning visar att KB, trots vissa problem i samband med bl.a. om- och tillbyggnaden av lokalerna i , uppehållit en verksamhet som i många avseenden varit framgångsrik. kommer KB att kunna flytta in större delen av verksamheten i de ombyggda lokalerna och de nytillkomna magasinen. har tidigare beslutat om medel för inredning och utrustning av byggnaderna. har varit föremål för utredning och som en följd av detta har vissa förändringar genomförts. KB har genom sitt sekretariat BIBSAM sammanställt en rapport med en undersökning och en analys av högskolebibliotekens utveckling särskilt ur studenternas synvinkel. De olika delstudierna liksom den sammanfattande analysen ger tillsammans en god bild av de svenska universitets- och högskolebiblioteken och utgör ett ändamålsenligt underlag för en fortsatt utveckling av dessa bibliotek. Det nationella biblioteksdatasystemet (LIBRIS), ett av de första i sitt slag i världen, behöver förnyas för att kunna fungera i en modern datamiljö. Ett systemskifte av detta slag fordrar såväl investeringar i ny teknik som visst utvecklingsarbete. Regeringen förordar en ökning av KB:s anslag för en förnyelse av LIBRIS och för att systemet skall kunna utnyttjas optimalt och avgiftsfritt inom det svenska bibliotekssystemet (). Härigenom blir det möjligt för KB att tillhandahålla LIBRIS i utvecklad form utan att debitera användarna av systemet. Systemet med ansvarsbibliotek syftar till att skapa ett nationellt infor- mationsförsörjningssystem på hög internationell nivå och stärka forsk- ningsbibliotekens utåtriktade verksamhet. Regeringen föreslår att systemet byggs ut. KB bör i detta sammanhang särskilt uppmärksamma den växande kvinno, mans- och genusforskningens behov. De kvinnohistoriska samlingarna vid innebär att det där bör finnas särskilda förutsättningar för en vidare utveckling inom området. Regeringen föreslår att KB tilldelas för uppbyggnad av en ansvarsbiblioteksfunktion med avseende på kvinno-, mans- och genusforskning. Stiftelsen har uppgifter som i praktiken motsvarar en ansvarsbiblioteksfunktion inom barnboksområdet och har genom KB ett statsbidrag. Institutet bedriver en kvalificerad verksamhet såväl nationellt som internationellt. har utarbetat en strategi för utveckling och för utnyttjande av ny teknik som ger institutet möjlighet att effektivisera insatserna inom sitt ansvarsområde. Institutet behöver en teknisk upprustning. Regeringen föreslår en ökning av bidraget till med . Övriga slutsatser och förslag beträffande KB redovisas i regeringens forskningsproposition (prop 1996/97:5). Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet som KB ansvarar för bör kvarstå. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 7 3961) Anslagssparande 133 1995/96 Anslag 11 971 Utgiftsprognos 12 205 därav 1996 8 137 1997 Förslag 8 029 1998 Beräknat 8 281 1999 Beräknat 8 538 1 Beloppen anges i tusental kr () är ett vetenskapligt bibliotek med nationellt ansvar för referens- och beståndsservicen inom ämnesområdena psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning. SPPB:s övergripande mål är att med beaktande av förutsättningarna inom resp. område samla, beskriva, bevara och tillhandahålla svenska och utländska skrifter och annat informationsmaterial inom sina ämnesområden. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | SPPB:s övergripande mål skall för planeringsperioden vara att med| | beaktande av förutsättningarna inom resp. område samla, beskriva,| | bevara och tillhandahålla svenska och utländska skrifter och | | annat informationsmaterial inom sina ämnesområden. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 8 029 tkr | -------------------------------------------------------------------- SPPB har lämnat en resultatredovisning i årsredovisningen, vilken har utvecklats i den fördjupade anslagsframställningen. SPPB redovisar också två undersökningar som myndigheten låtit göra. gör SPPB årliga användarundersökningar, som byggts ut till att gälla inte bara kvantitets- utan även kvalitetsaspekter. SPPB har därutöver låtit göra en utvärdering av kvaliteten på verksamheten sedd ur ett användar- eller kundperspektiv, vilket inneburit en förtjänstfull problematisering av kvali- tetsaspekten. Av redovisningarna framgår att verksamheten varit framgångsrik och vuxit i omfattning. Såväl antalet besökande som antalet fjärrlån har ökat markant. Forskares och andra användares möjligheter att återfinna information inom SPPB:s ansvarsområde har också väsentligen förbättrats genom utvecklingsarbete inom dataområdet. Kvaliteten på verksamheten framstår som god. SPPB deltar i flera internationella projekt och nätverk, inte minst inom ramen för EU-samarbetet. har folkbildningsforskning tillkommit som nytt ansvarsområde. Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet SPPB ansvarar för bör kvarstå. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 38 1371) Anslagssparande 5 066 1995/96 Anslag 57 600 Utgiftsprognos 57 619 därav 1996 39 503 1997 Förslag 36 434 1998 Beräknat 37 600 1999 Beräknat 38 802 1 Beloppen anges i tusental kr Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att bedriva och främja forskning, utbildning och utvecklingsarbete samt mät- och registreringsverksamhet inom främst området rymdfysik och inom sitt verksamhetsområde medverka vid forskarutbildning som anordnas bl. a. vid universiteten i och . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Institutets för rymdfysik övergripande mål skall för | | planeringsperioden vara att bedriva grundforskning och | | utbildning i ämnet rymdfysik samt att stödja den tekniska | | utvecklingen inom rymdteknologi och informationsteknologi. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 36 434 tkr | -------------------------------------------------------------------- IRF har god kvalitet på sin verksamhet. Institutets verksamhetsmål har uppfyllts till största delen med undantag för ett delprogram, området radiofjärranalys, som lagts ner i avsaknad av externt stöd. IRF önskar utvidga sin medverkan i såväl forskarutbildningen som grundutbildningen inom sitt verksamhetsområde. IRF redovisar i fördjupad anslagsframställning och årsredovisning att institutets verksamhet ligger långt framme inom rymdforskningsområdet, speciellt vad avser experimentell forskning från rymdfarkoster/satelliter, men även på marksidan inom radarområdet. Forskare vid IRF har deltagit i ett flertal internationella projekt. IRF använder sig av olika kvalitetsmått för att beskriva verksamhetens kvalitet. Ett kvalitetsmått är antalet publicerade vetenskapliga rapporter. Av IRF:s redovisning framgår att publikationsfrekvensen per forskare vid IRF har ökat . Institutet visar på en kraftig ökning av antalet parallellt pågående satellitprojekt . IRF:s bedömning är att institutets forskare därmed i högre grad än tidigare bundits till projektarbete - ett arbete som kan betraktas som en långsiktig investering för framtida forskning. Av IRF:s redovisning drar regeringen slutsatsen att IRF i hög grad har förmått uppfylla målen för verksamheten. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 16 8461) Anslagssparande 5 991 1995/96 Anslag 31 710 Utgiftsprognos 28 838 därav 1996 26 113 1997 Förslag 21 850 1998 Beräknat 22 350 1999 Beräknat 22 876 1 Beloppen anges i tusental kronor övergripande mål är att främja och samordna svensk polarforskning på hög internationell nivå. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande om . har till uppgift att planera och genomföra expeditioner till polarområdena och bevaka den internationella utvecklingen på området. skall dessutom verka för ett förbättrat skydd av miljön i polartrakterna. är sekretariatet även till- ståndsmyndighet för svenskars vistelse och verksamhet i . planeras två större forskningsexpeditioner, en till det kanadensiska och en till . Forskningens tyngdpunkt finns inom miljörelaterade projekt som kan bidra till kunskapen om de processer som påverkar den globala miljön. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | För den kommande planeringsperioden skall | | övergripande mål vara att att | | främja och samordna svensk polarforskning på hög internationell | | nivå. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag: 21 850 tkr | -------------------------------------------------------------------- har i fördjupad anslagsframställning och årsredovisning redovisat hur verksamheten byggts upp till dagens nivå där ett par hundra svenska forskare är engagerade i polarforskning. deltar många av dessa i forskningsexpeditioner till och . Regeringen bedömer att sekretariatets verksamhet väl uppfyller angivna mål. har verksamheten bedrivits över stora delar av polarområdena med tyngdpunkter i , på samt i ryska . De nordiska länderna har utvecklat ett kostnadseffektivt samarbete i . Sekretariatets miljöverksamhet har förändrats och blivit mer omfattande till följd av det nya ansvaret för tillståndsgivning för vistelse i . Den utökade verksamheten i som sekretariatet planerar är angelägen då är ett svenskt närområde. ökade öppenhet har medfört möjligheter till samarbete som ger ny kunskap om bl.a. miljöproblem som kräver akuta åtgärder. De vetenskapliga frågeställningarna i är fortsatt angelägna, t.ex. inom klimatforskning. Verksamheten i bör konsolideras, bl.a. i internationella samarbetsprojekt som ger goda möjligheter för svenska forskare. Stor vikt bör även läggas vid forskningsplanering i nära samverkan med forskningsfinansiärerna. Strävan bör vara att skapa goda förutsättningar för såväl etablerade forskare som för doktorander inom de aktuella områdena i syfte att bygga upp ett stabilt polarforskningssamhälle i . Verksamheten präglas av en mycket ojämn kostnadsfördelning över tiden till följd av stor belastning vid genomförande av expeditioner. Detta innebär att regeringen kan ha anledning att pröva frågan om fördelning av kostnaderna för sekretariatets verksamhet mellan budgetåren 1997 och 1998, genom omfördelning av resurser inom verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser. Ett eventuellt ökat behov av medel under motsvaras av ett minskat behov av medel under . beräknas utgifterna uppgå till och för till . Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU 1995/96 Anslag 11 9011) Utgiftsprognos 10 184 därav 1996 9 900 1997 Förslag 9 506 1998 Beräknat 9 839 1999 Beräknat 10 181 1 Beloppen anges i tusental kr Rådets övergripande mål är att svara för samordning inom landet av det samarbete mellan och EU som avser forskning och teknisk utveckling. Rådet skall vara ett nationellt kontaktorgan för samarbetet. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Det prognostiserade anslagssparandet förklaras av att myndigheten är relativt nybildad () och av att verksamheten är under uppbyggnad samt av att utgifter för vissa beslutade projekt uppkommer först under . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Rådets övergripande mål skall för planeringsperioden vara att | | svara för samordning inom landet av det samarbete mellan | | och EU som avser forskning och teknisk utveckling. | | Rådet skall vara nationellt kontaktorgan för samarbetet. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 9 506 tkr | -------------------------------------------------------------------- Rådet har undantagits från kraven på resultatredovisning enligt 9 § förordningen (SFS 1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning för /95. Rådets årsredovisning innehåller trots detta viss resultatinformation vilken har vidareutvecklats i den fördjupade anslagsframställningen. Av redovisningen framgår att verksamheten har varit framgångsrik både vad gäller information och rådgivning men också samordning. Den information rådet producerat har varit mycket efterfrågad. Rådet har anpassat verksamheten till de ökade behoven av information vartefter deltagande har ökat. Även samordningsverksamheten har fyllt en viktig funktion. Mot bakgrund av bl.a. den redovisning rådet har lämnat i den fördjupade anslagsframställningen och det snabbt ökande samarbetet med EU föreslår regeringen en resursförstärkning för rådet som framför allt avser en utökning av informations- och rådgivningsverksamheten. Genom resurstillskottet kan förutsättningarna förbättras när det gäller att säkerställa ett ökat svenskt deltagande i EU-samarbetet och därmed ett förstärkt stöd till svensk forskning och utveckling från kommissionen. Förslaget om en förstärkning av EU/behandlas närmare i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5). Regeringens bedömning är att de övergripande målen för den verksamhet EU/FoU- rådet ansvarar för bör kvarstå. beräknas utgifterna uppgå till och för till . 1994/95 Utgift 384 1741) Anslagssparande 48 230 1995/96 Anslag 560 033 Utgiftsprognos 487 997 därav 1996 385 880 1997 Förslag 317 367 1998 Beräknat 170 795 1999 Beräknat 175 149 1 Beloppen anges i tusental kr Anslaget skall täcka utgifter för svenskt deltagande i sådan europeisk forskningssamverkan som regleras genom regeringsavtal. Medlen disponeras av olika ansvariga myndigheter enligt nedanstående sammanställning. Regeringen avser att i regleringsbrev slutligt fördela medlen på angivna myndigheter. Utgifter för svenskt deltagande i, dels den europeiska rymdorganisationen vetenskapliga program, dels ESA:s projekt vid . Rymdstyrelsen disponerar medlen. Utgifter för bidrag till den europeiska kärnforskningsorganisationen (), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (), den europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM), det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi (EMBL), den europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) och den europeiska fusionsforskningsansläggningen (JET). () disponerar medlen. Utgifter för svenskt deltagande i . () disponerar medlen. Utgifter för bidrag till deltagande i verksamheten vid Interna- (). () disponerar medlen . Utgifter för tull och mervärdesskatt på varor och tjänster för European Incoherent Scatter Facility (EISCAT). i disponerar medlen. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslags-sparande på . Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar ett anslagssparande på . Det prognostiserade anslagssparandet förklaras av att vissa uppskattade medlemsavgifter blivit lägre än beräknat. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 317 367 tkr | -------------------------------------------------------------------- har åtagit sig stora engagemang och håller en hög profil på sitt internationella forskningssamarbete. Myndigheterna har genomgående redovisat goda resultat inom sina respektive verksamhetsområden. Regeringens bedömning är att tilläggsfinansiering i anslutning till uni- versitets och högskolors deltagande i EU-programmen normalt bör avsättas på utförandenivå. Regeringen föreslår därför att forskningsrådens särskilda medel för tilläggsfinansiering dras in som besparing. I den mån råden önskar avsätta medel för tilläggsfinansiering får detta ske inom respektive råds forskningsanslag. Utöver denna besparing föreslår regeringen en minskning av anslaget till europeisk forskningssamverkan med . Besparingarna föreslås med anledning av det statsfinansiella läget. För beräknas en ytterligare minskning av anslaget om avseende i första hand deltagande i internationella forskningsorganisationer. Regeringen avser att, vilket utförligare redovisas i den forskningspolitiska propositionen, senare fatta beslut om en översyn av deltagande i storskaligt internationellt forskningssamarbete. Frågor rörande Europeisk forskningssamverkan behandlas även i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5). Regeringen planerar att fördela anslaget enligt följande: Samarbete inom NFR:s område 3. Samarbete inom område 4. Samarbete inom FRN:s område 5. Särskilda utgifter för forskningsändamål1) 1994/95 Utgift 192 7072) Reservation 4 851 1995/96 Anslag 140 3533) Utgiftsprognos 124 417 därav 1996 83 901 1997 Förslag 104 366 1998 Beräknat 106 662 1999 Beräknat 109 480 1 Motsvarar anslagen D 20. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål och D 21. Vissa bidrag till forskningsverksamhet. 2 Beloppen anges i tusental kr 3 Regeringen har därutöver på tilläggsbudget föreslagit ytterligare för /96. Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter för forskningsändamål. De tidigare två anslagen för dessa ändamål slås härigenom samman till ett anslag. Anslaget avser att finansiera utgifter för följande verksamheter. Bidrag till Kungl. Bidrag till i 3. Bidrag till i 4. Bidrag till i 5. Bidrag till forskarutbyte 6. Bidrag till 7. Bidrag till 8. De tre medelhavsinstituten, i , i och Svenska forskningsinstutet i är enligt sina stadgar primärt vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. Instituten skall främja svensk forskning, främst inom de klassiska vetenskaperna, men även andra vetenskapsområden kan inrymmas. i är tillsammans med motsvarande institut i , och delägare i det nordiska i . Driften av finansieras gemensamt av de deltagande instituten. Dess verksamhet innebär huvudsakligen utdelande av stipendier. är en stiftelse med uppgift att bedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet. är en stiftelse med uppgift att informera om i utlandet. En viktig uppgift för institutet är också att stipendiera svenska och utländska akademiker och att ge stöd till internationella akademiska konferenser och symposier. Utöver de medel som anvisas institutet från anslag under huvudtitel, disponerar institutet genom en engångssatsning särskilda medel för anordnande av internationella vetenskapliga konferenser och symposier. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar en reservation på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar en reservation om . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 104 366 tkr | -------------------------------------------------------------------- Bidraget till i bör förstärkas med . Förstärkningen möjliggör bl.a. finansiering av en biträdande föreståndare. för framtidsstudier verksamhet utvärderades på uppdrag av regeringen . Utvärderarens samlade bedömning av institutet var positiv, även om viss kritik riktades mot delar av verksamhetens inriktning. Institutet reviderade med anledning av utvärderarens kritik delar av forskningsprogrammet för . Det är regeringens uppfattning att institutets verksamhet väl svarar mot de mål som anges i institutets stadgar. Regeringen föreslår att avseende stipendieverksamhet överförs från det tidigare anslaget C 45 Övriga utgifter inom universitet och högskolor till detta anslag. Under detta anslag föreslås medel för inrättande av tjänster för forskning med ett genusperspektiv. Medlen beräknas under anslagsposten Till regeringens dis- position. När tjänsternas placering är fastställd kommer medlen att ställas till berörda högskolors disposition. Regeringen planerar att fördela anslaget enligt följande: Bidrag till Kungl. 29 210 000 2. Bidrag till i 6 504 000 3. Bidrag till i 2 449 000 4. Bidrag till i 1 744 000 5. Bidrag till forskarutbyte 2 638 000 6. Bidrag till 11 864 000 7. Bidrag till 24 228 000 8. Till regeringens disposition för särskilda utgifter för forskningsändamål 25 729 000 beräknas utgifterna uppgå till och för till . Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 1994/95 Utgift 118 2211) Reservation 3 897 1995/96 Anslag 158 390 Utgiftsprognos 162 287 därav 1996 119 897 1997 Förslag 90 978 1998 Beräknat 93 707 1999 Beräknat 96 619 1 Beloppen anges i tusental kr Medlen disponeras och fördelas av () för dyrbar vetenskaplig utrustning. FRN skall i samverkan med andra forskningsfinansiärer fördela medel för vetenskaplig utrustning som kostar mer än . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar en reservation på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslaget kommer att utnyttjas i sin helhet. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 90 978 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget används för att anskaffa och bygga upp forskningsutrustning med ett värde . Medel till utrustning för det tekni-ska fakultetsområdet har dominerat (), följt av medel till nationella och internationella anläggningar () och till det naturvetenskapliga fakultetsområdet (). Medelstilldelningen för utrustning till de humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska fakultetsområdena utgör tillsammans av anslagsförbrukningen. Förutsättningarna för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning har i hög grad kommit att påverkas av faktorer som den svenska kronans depreciering och kravet på universitet och högskolor att lånefinansiera utrustning. De resursbegränsningar som detta fått till följd ställer höga krav på prioritering bland ansökningarna om medel för utrustningsinvesteringar. Det grundläggande kravet för att medel för investering i utrustning skall beviljas är att de forskningsprojekt som motiverar investeringen bedöms hålla hög kvalitet av den sakkunniggrupp som bereder ansökningarna. Andra krav är att utrustningen skall vara en förutsättning för att projekten skall kunna genomföras samt att investeringen är motiverad med hänsyn till koncentration och profilering av forskningsresurserna nationellt och regionalt. Regeringen bedömer att systemet för fördelning av dyrbar vetenskaplig utrustning fungerar väl. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Forskningsråden och FRN bör även för den aktuella planeringsperioden ges möjlighet att göra åtaganden som omfattar mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser som innebär åtaganden enligt följande uppställning (): ---------------------------------------------------------------------- |Anslag |||||| ---------------------------------------------------------------------- |D1. : |81 |68 |54 |41 |27 | |Forskning och | | | | | | |forskningsinformation | | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |D3. Humanistisk- |140 |117 |94 |70 |47 | |samhällsvetenskapliga | | | | | | |forskningsrådet: Forskning | | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |D5. Medicinska |227 |140 |87 |45 |34 | |forskningsrådet: | | | | | | |Forskning | | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |D7. Naturvetenskapliga |370 |154 |93 |62 |43 | |forskningsrådet: Forskning | | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |D9. Teknikvetenskapliga |254 |159 |79 |48 |25 | |forskningsrådet: Forskning | | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |D20.