prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Råden och FRN föreslår åtgärder på flera plan, införande av veten- skapsteori i all forskarutbildning, förändring av universiteten genom förändrad meritvärdering vid tjänstetillsättning, bildande av storinstitu- tioner, centra m.m., tilldelning av riktade bidrag till vetenskapliga tids- krifter med tvärvetenskaplig profil för att förbättra publiceringsmöjlig- heterna samt åtgärder för att underlätta för forskarna att erhålla forskningsanslag. För mer närliggande områden som kan hanteras inom ett råd eller i samarbete mellan olika råd bör, enligt förslaget, råden utveckla sitt hit- tillsvarande arbete. För forskning som motiveras av ett identifierat kunskapsbehov i samhället och som innebär stora tvärvetenskapliga steg skall FRN fungera som en aktiv initieringsfunktion med en mäklar- och tolkroll. En fast sådan resurs bildar ett särskilt , vars erfarenhet av tvärvetenskaplig initiering underlättar framtida tvärvetenskapliga satsningar. Detta förslag innebär en fortsättning utan större förändringar av det arbete som FRN bedrivit. För att främja forskarinitierad tvärvetenskap föreslås i rapporten att råden och FRN inrättar en samverkansgrupp bestående av rådens ordförande och huvudsekreterare med uppgift att identifiera ur vetenskaplig synpunkt särskilt lovande ämnesmässiga gränsområden och att följa upp de insatser som görs. har också behandlat frågan om främjande av tvärvetenskap och utredningens förslag redovisas i det följande avsnittet. I samband därmed redovisas även regeringens ställningstagande till FRN:s och rådens förslag om inrättande av en samverkansgrupp med uppgift att bl.a. främja tvärvetenskaplig forskning. Regeringen kommer senare att ta ställning till förslagen beträffande forskarutbildning och tjänstesystemet då dessa frågor remissbehandlas respektive utreds. 10.2.6 Stärkt samverkan mellan forskningsråden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Förslaget om inrättande av en forsknings-| | rådsstyrelse bör ej genomföras. | | I forskningsrådens instruktion bör införas att de skall inrätta| | en samverkansgrupp för att främja tvärvetenskaplig forskning och| | jämställdhetsfrågorna. Regeringen bör utse en extern ordförande i| | gruppen. Gruppen bör omfatta forskningsråden under Utbildnings- | | departementet, Skogs- och jordbrukets forskningsråd, | | samt Rymdstyrelsen. Efter | | bör denna samverkansform utvärderas och | | forskningsrådsorganisationen prövas på nytt. När det gäller forskningsrådsorganisationen föreslår Forskningsfinans- ieringsutredningen i sitt betänkande Forskning och Pengar (SOU 1996:29), att en myndighet kallad Forskningsrådsstyrelsen inrättas med ansvar för forskningsrådssystemet under Utbildningsdeparte- mentet. Denna myndighets styrelse skall utses av regeringen och bestå av lika många forskare som samhällsrepresentanter. Anslagen för forskningsrådsverksamhet skall enligt förslaget anvisas till Forskningsråds- styrelsen som anslag till forskningsområden (humaniora/sam- hällsvetenskap, medicin, naturvetenskap och teknik) istället för som sepa- rata anslag till forskningsråden. Uppgifter, som nämns av utredningen i samband med förslaget till forskningsrådsstyrelse, är - förutom de traditionella myndighetsuppgifterna - t.ex. att främja och stödja tvärvetenskaplig forskning, främja och stödja kvinno- och jämställdhetsforskning, svara för kvalitet och effektivitet i rådssystemet, främja erforderlig koncentration och profilering i forsknings- stödet, svara för spridning och utnyttjande av forskningsresultat, genomföra planerings- och utredningsarbete för hela rådsorganisationen samt effektivisera och främja internationellt forskningssamarbete. Utredningen anser att de argument som finns för en förändring av forskningsrådsstrukturen inte är tillräckligt starka för att nu motivera en förändring av forskningsrådens indelning. Det bör dock senare vara möjligt att ta upp en diskussion om forskningsrådsindelningen inom den förändrade övergripande organisation som föreslås. De naturvetenskapliga och teknikvetenskapliga forskningsråden bör även i fortsättningen vara två separata forskningsråd. Den biologiska forskningen bör även i fort- sättningen ha sin bas i det naturvetenskapliga forskningsrådet. Samverkan mellan de organisationer som stödjer biologisk forskning bör förstärkas. Vidare föreslår utredningen att en översyn görs av ansvarsfördelningen inom det samhällsvetenskapliga forskningsområdet. Skogs- och jordbruksforskningsrådet () och () bör ses som sektoriella forskningsråd. Detta bör enligt utredningen leda till förändringar vad avser ansvarsområde (fler sektoriella uppgifter) resp. sammansättning (starkare inflytande för sektorerna). Förslaget om en forskningsrådsstyrelse bemöts med stor tveksamhet av remissorganen. En majoritet av remissinstanserna avvisar förslaget. Bland de instanser som är positiva i princip ställer flera olika slag av villkor för genomförande, t.ex. att forskarna är i majoritet i Forskningsrådsstyrelsen. Forskningsråden själva bedömer styrelsen på olika sätt. anser att förslaget inte är konsekvent utifrån utredningens egen behovsanalys. MFR anser att förslaget innebär att ett pluralistiskt system ersätts med en centralistisk konstruktion vars syfte i första hand är att underlätta och förenkla statsmakternas inflytande och styrning. NFR tillstyrker förslaget om forskarna får majoritet i styrelsen och styrelsen endast ansvarar för de gemensamma koncernfunktionerna. TFR är avvaktande inför förslaget även om man anser att den skulle bidra till att tydliggöra och stärka den långsiktiga grundforskningen. FRN förordar i första hand en alternativ lösning med bättre samverkan i det befintliga systemet. och flertalet av universiteten tillstyrker förslaget även om flera instanser påpekar att även SFR och bör ingå i ansvarsområdet. Sektorsorgan och nationella myndigheter utanför högskoleområdet, t ex RRV och Statskontoret avvisar i allmänhet förslaget bl.a. med hänvisning till att det leder till oklarheter i ansvars- och befogenhetsfördelningen. Skälen för regeringens bedömning: har på ett övertygande sätt visat behovet av en stärkt samverkan mellan forskningsråden. Dessa fungerar väl , men samarbetet när det gäller forskningsstöd är begränsat och detsamma gäller mellan råden och FRN. Vissa viktiga uppgifter skulle särskilt gynnas av en fastare samverkansform än vad som finns . Det gäller t.ex. samverkan över disciplingränserna och jämställdhetsfrågorna. Regeringen anser däremot inte att förslaget att inrätta en forsknings- rådsstyrelse utgör en tillfredställande lösning på behovet av att åstadkomma ökad samverkan. Förslaget är inte tillräckligt utvecklat för att medge en bedömning av ansvarsfördelningen mellan forskningsråden och en forskningsrådsstyrelse. Inrättandet av en forskningsrådsstyrelse skulle medföra tillkomsten av ytterligare en organisatorisk nivå i forskningsrådssystemet. Detta skulle ge en uppenbar risk för förlängda beslutsvägar och en tungrodd organisation. Då förslaget innebär att existerande rådsstruktur bibehålles finns risk att existerande barriärer mellan forskningsområden inte skulle påverkas av organisationsförändringen. Enligt regeringens mening skulle en forskningsrådsstyrelse därför inte medföra tillräckliga samverkansvinster för att motivera införandet av en tillkommande beslutsnivå. Det finns naturligtvis andra möjligheter till förändringar som syftar till en mer effektiv rådsorganisation, t.ex. en sammanslagning av samtliga råd med eller utan SFR och . Även stora sektorsorgan skulle kunna ingå i en sådan sammanslagen organisation. Sådana alternativa lösningar har inte analyserats. Enligt regeringens mening saknas därför tillräckligt underlag för att genomföra en mer genomgripande förändring av forskningsrådsorganisationen. Mot denna bakgrund anser regeringen att ett bättre alternativ är den tidigare av råden själva föreslagna modellen med ett samråds-/ samordningsorgan, vilken redovisats ovan under avsnittet om tvärvetenskap. Regeringen kan till stora delar ställa sig bakom den analys som görs i rådens och FRN:s ovan nämnda utredning. God tvärvetenskap utvecklas ofta från spontan samverkan mellan forskargrupper. Det är därför väsentligt att såväl de forskningsfinansierande organen som forskningsmiljöerna är organiserade så att de underlättar utbyte och samverkan mellan forskare och forskningsområden. Regeringen ser den föreslagna samverkansgruppen som ett väsentligt instrument för att främja utvecklingen av det interdisciplinära samarbetet. Regeringen avser genom ett tillägg i forskningsrådens instruktioner ge dem i uppdrag att inrätta en sådan samverkansgrupp. Regeringen bör även utse en extern ordförande för gruppen. Samverkansgruppen bör även omfatta Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt det , vilket ytterligare främjar det tvärvetenskapliga samarbetet. Utöver att främja och stödja tvärvetenskaplig forskning bör samordningsorganet främja ett ökat medvetande om genusperspektiv i forskningen och bevaka och samordna jämställdhetsinsatser. , bör rådens uppdrag utvärderas. Om det visar sig att råden med nuvarande organisation och indelning ej förmår utveckla ett tvärsektoriellt samarbete måste organisationen omprövas i grunden. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: () bör fördela | | särskilda projektbidrag för tidsbegränsade forskningsin- | | formationsinsatser av enskilda forskare. I budgetpropositionen | | för föreslår regeringen att anvisas | | till FRN för detta ändamål. () har till uppgift att initiera och stödja forskning som är angelägen ur ett brett samhällsperspektiv, att främja tvärvetenskap, att finansiera dyrbar vetenskaplig utrustning och att genom forskningsinformationsinsatser främja kontakterna mellan forskarna och allmänheten. Nämnden inrättades i samband med en övergripande forskningsrådsreform. Motiven var att inrätta ett organ som länkade forskarvärlden samman med det övriga samhället, som verkade för samverkan mellan främst forskningsråden och som kunde bidra till den demokratiska utvecklingen genom att skapa former för en bred debatt om forskningen. FRN:s insatser sker antingen inom områden som utpekats av regering och riksdag eller inom områden som nämnden själv identifierar. Insatserna sker ofta inom forskningsfält som rör stora samhällsproblem och som inte hunnit konsolideras organisatoriskt eller vetenskapsmetodiskt. En av FRN:s viktigaste funktioner i forskningssystemet är att initiera nya och oetablerade, ofta tvärvetenskapliga, forskningsområden och stödja dem under ett uppbyggnadsskede. När forskningsområdet stabiliserats kan det sedan överföras till det ordinarie FoU-systemet. FRN har härigenom en viktig komplementär roll i förhållande till forskningsråden. Bland de forskningsområden som FRN initierat märks bl.a. Europastudier, och då främst studier av Central- och kulturella, etniska och religiösa utveckling, biblioteks- och informationsvetenskaplig forskning, riskforskning, systemanalys samt naturresurs- och miljöforskning. Kvinno- och jämställdhetsforskning, longitudinell forskning, ungdomsforskning och forskning om teknik-samhälle är andra viktiga områden. Att bedriva forskningsinformation till allmänheten är en annan av FRN:s huvuduppgifter. FRN har ett permanent uppdrag att främja en öppen dialog i forskningsfrågor. Forskningsinformation behandlas utförligare i avsnittet 3.9 Samverkan mellan högskola och samhälle - högskolans tredje uppgift i denna proposition. Regeringens förslag rörande stöd till longitudinell forskning behandlas i avsnitt 3.11.5. Ungdomsforskning samt konsumentforskning behandlas i avsnitt 15. Ett uppdrag till FRN avseende forskning till stöd för en hållbar utveckling behandlas i avsnitt 3.11.3. Skälen för regeringens bedömning: FRN:s verksamhet är angelägen och väl motiverad. Detta gäller såväl forskningsstöd och forskningsinformation som stöd till dyrbar vetenskaplig utrustning. Samhällets behov av forskning utvecklas oberoende av vetenskapens disciplingränser och traditionella indelningsgrunder. FRN fyller en viktig funktion som uttolkare av samhällets behov, varvid FRN identifierar forskningsbehovet och kan avgöra vilken forskningsinsats som är relevant och rimlig. Också när det gäller forskningsinformation är FRN en betydelsefull länk mellan vetenskapssamhället och allmänheten. Regeringen anser att FRN bör ges fortsatt nationellt ansvar för forsk- ningsinformation till allmänheten. Särskild prioritet bör ges information- sinsatser riktade mot grupper i samhället med låg utbildningsnivå och grupper utan akademisk tradition. Regeringen avser att ge FRN i uppdrag att fördela särskilda projektbidrag för forskningsinformation utöver FRN:s ordinarie stöd till forskningsinformation. I budgetpropositionen för föreslås att för detta ändamål anvisas till FRN. Projektbidragen skall fördelas till aktiva forskare enligt samma principer som de reguljära forskningbidragen, men vara avsedda uteslutande för informationsinsatser. Projektbidragen för informationsinsatser ger den enskilde forskaren möjlighet att ägna sig åt koncentrerad informationsverksamhet - exempelvis publicering av populärvetenskapliga artiklar, föredragshållande m.m. Syftet med dessa särskilda projektbidrag för forskningsinformation är att skapa förutsättningar för en mer levande dialog mellan forskare och medborgare. FRN fördelar medel till forskare för olika forskningsinformationsinsatser. Vilka ämnen som blir föremål för informationsinsatserna definieras och formuleras dock av FRN själv. De särskilda medel som föreslås bli anvisade till FRN för särskilda projektbidrag skall inte användas av forskarna för insatser angivna av FRN, utan för valfria insatser inom forskarens eget område. När det gäller stöd till forskning bör FRN även fortsättningsvis ha rollen som det nationella organ som initierar forskning inom nya områden vilka har särskilt intresse för samhället och vilka faller utanför rådens verksamhetsområden. För att skapa utrymme för förnyelse av forskningen är det angeläget FRN kontinuerligt kritiskt granskar pågående program och projekt och ifrågasätter om det är rimligt att de bedrivs med finansiering från FRN. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Humanistisk-samhällsvetenskapliga | | forskningsrådets () resurser bör förstärkas för att möjliggöra| | ökat antal forskarrekryteringstjänster, särskilt inom det | | humanistiska forskningsområdet. I budgetpropositionen för | | föreslår regeringen att anvisas för detta| | ändamål. bör ansvara för kompetensuppbyggnad som avser | | ungdomsforskning. I budgetpropositionen för föreslår | | regeringen att överförs till anslag | | samt att rådet får disponera under | | anslag. Regeringen avser att ge i | | uppdrag att, i samråd med övriga berörda inom området, utreda och| | föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskning| | inom kulturområdet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen, | | utgiftsområde 17, anslag J 1. Forsknings- och utvecklingsfrågor | | inom kulturområdet att anvisas för ändamålet.| | Medel till kollegiet för samhällsforskning, SCASSS, bör | | 1997 beräknas under en egen anslagspost under rådets anslag. | | Det är angeläget att utvecklar sin verksamhet med be- | | aktande av regeringens ställningstaganden när det gäller | | förnyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. Rådet bör vidare | | utveckla samspelet med samhället utanför högskolan och med | | fakulteterna. () uppgift är att främja och stödja betydelsefull forskning inom kulturvetenskaperna, dvs. humanistiska, religionsvetenskapliga, rättsvetenskapliga och samhällsvetenskapliga discipliner och forskningsområden. Det finns inom ansvarsområde över två hundra olika discipliner med flera forskningsmiljöer i internationell toppklass, något som bl.a. visat sig i konkurrensen om projektstöd från EU. Genom olika stödformer som projektanslag, tjänster och medel till utrustning kan rådet dels stödja etablerad forskning av hög kvalitet dels bygga upp forskning inom nya betydelsefulla områden. Huvuddelen av resurser går till forskarinitierad grundforskning efter kvalitetsgranskning och rangordning i rådet. Vid sidan av utdelandet av fria projektmedel är utvecklandet och drivandet av större program rådets viktigaste arbetsform. Det finns dels rådsinitierade program, t.ex. Jämförande kulturforskning, Språkteknologi (tillsammans med ) och Forskning om , dels av riksdag och regering givna uppdrag att utveckla grundforskningen beträffande vissa områden, bl.a. den offentliga sektorn, arbetsmarknaden och kriminalvetenskap. Människa, samhälle och IT är en fortsättning på ett tidigare av beslutat program, Förutsättningar för och konsekvenser av informationsteknologins användning. Exempel på nya programområden är Kultur och samhälle i Väst- och samt Vägar till uthållig utveckling - beteenden, organisationer, strukturer. Det senare är ett stort tvärvetenskapligt program, där samverkar med åtta andra finansiärer. Rådet driver ett program med internationella utvärderingar av hela discipliner. Detta är en väsentlig del av det inomvetenskapliga kvalitetsarbetet. Det ger också en god nationell överblick över forskningen inom de aktuella områdena. Utvärderingarna pekar på vissa brister, varav några måste ses som strukturella för det svenska forskningssystemet, t.ex. bristande rörlighet, och ger rekommendationer till åtgärder på olika plan, såväl lokalt som på mer övergripande nivåer. Rådet arbetar aktivt med frågor som forskarrörlighet, jämställdhet, nyttiggörande av kunskap samt med jävsfrågor. bedriver härutöver olika typer av utåtriktad verksamhet genom bl.a. seminarier, publiceringsbidrag och forskningsinformation. är svenskt kontaktorgan för ett flertal nordiska och internationella forskningsorganisationer och har tillsammans med nationellt programansvar för EU:s socio-ekonomiska forskningsprogram TSER (). är svensk huvudman för samverkan med () i , som inrättats av medlemsstaterna i EU för forskning och forskarutbildning inom vissa samhällsvetenskaper, juridik och humaniora. Skälen för regeringens bedömning: Inom kulturvetenskaperna, särskilt inom de humanistiska disciplinerna, är de ekonomiska förutsättningarna att fullfölja en forskarkarriär ofta sämre än vad fallet är inom medicin, teknik och naturvetenskap. I många ämnen är möjligheterna till studiefinansiering inom forskarutbildningen mycket begränsade. Det finns vidare få finansiärer av forskningsprojekt, doktorandtjänster m.m. utanför högskolesystemet. Det råder också brist på postdoktorala tjänster, något som hotar rekryteringen till vetenskapligt arbete. Det är viktigt för kvaliteten på undervisningen att denna bedrivs av vetenskapligt kvalificerade lärare. har visat att det särskilt inom det humanistiska området finns ett starkt behov av fler forskarassistent- och doktorandtjänster. Regeringen förordar i budgetpropositionen att rådet tillförs ytterligare medel för inrättande av forskarassistent- och doktorandtjänster (). Som nämnts i avsnittet 13.13.6 i denna proposition föreslår regeringen i budgetpropositionen för att nätverk för Europaforskning skall inrättas inom ekonomi, juridik och statsvetenskap. Regeringen förutsätter att vid sin fördelning av medel för doktorandtjänster uppmärksammar de särskilda möjligheter som nätverken erbjuder de forskarstuderande. har på regeringens uppdrag utrett ungdomsforskningens framtida inriktning, organisation och finansiering. Detta beskrivs närmare i avsnitt 15 i denna proposition. FRN har haft uppdraget att bygga upp en bred tvärvetenskaplig kompetens med avseende på ungdomsforskning. Regeringen anser att initieringsfasen nu kan ses som avslutad och att det fortsatta ansvaret för stödet till detta forskningsområde bör ges till . Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att de medel som tidigare avsatt för ungdomsforskning även fortsättningsvis skall användas för detta ändamål och de medel som tidigare anvisats till FRN överförs i enlighet härmed till anslag. I avsnitt behandlas vidare forskning om offentlig sektor liksom frågor avseende forskning om folkrörelser och kooperation, vilket berör forskningsområden som ingår i ansvarsområde. Det är angeläget att inom sina ramar beaktar behoven av forskning inom dessa områden. I avsnitt 13 tas frågor om forskning och utveckling inom kulturområdet upp. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter inom området utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskning inom kulturområdet. Medel för ändamålet anvisas under utgiftsområde 17, anslag J 2. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. verksamhet är, som framgår av rådets anslagsframställning och årsredovisning, i allt väsentligt väl avvägd med hänsyn till inriktning och disponibla resurser. Regeringen bedömer att det förändringsarbete som rådet inlett bör förändra verksamheten på ett sätt som motsvarar regeringens forskningspolitiska mål. Rådet bör därför på eget initiativ kunna fortsätta detta arbete med beaktande av regeringens ställningstaganden när det gäller förnyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. Samspelet med samhället utanför högskolan och med fakulteterna bör i enlighet med rådets egna bedömningar kunna utvecklas. Kollegiet för samhällsforskning (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences, SCASSS), är ett studier inom samhällsvetenskap och humaniora. Verksamheten bedrivs i form av gästforskningsprogram och internationellt organiserad forskning inom de aktuella områdena. beslöt (prop. 1994/95:100, bil. 9, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att ge SCASSS ställning som nationell resurs utan särskild fakultetsanknytning men med även fortsättningsvis som värduniversitet. För kollegiet gäller förordningen (1995:1079) om Kollegiet för samhällsforskning. Medel för kollegiets verksamhet har förts till anslag och rådet utser styrelse för kollegiet. har inhämtat synpunkter från universiteten i detta ärende. Regeringen avser att fr.o.m. beräkna medel för kollegiets verksamhet under en egen anslagspost under rådets anslag Regeringen föreslår i avsnittet 3.13.7 i denna proposition att tillträder konventionen om grundandet av ett europeiskt forskningsinstitut. ges därmed möjlighet till medlemskap i med de fördelar detta innebär för forskarstuderande och forskare. skall även fortsättningsvis vara svenskt kontaktorgan för EUI. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det är angeläget att Medicinska forsk- | | ningsrådet (MFR) fortsatt vidtar nödvändiga åtgärder och utvecklar| | sin verksamhet med beaktande av regeringens ställningstaganden | | när det gäller förnyelse, rörlighet, kvalitet och relevans. Härvid| | bör också utbytet mellan preklinisk och klinisk verksamhet ökas | | baserat på de utredningar som studerat | | prioriteringsmekanismerna inom medicinsk forskning. MFR fördelar resurser för medicinsk forskning inklusive de farmaceutiska, odontologiska och veterinärmedicinska områdena. Verksamheten syftar till att genom stöd till forskning öka förståelsen av orsakerna till sjukdom och härigenom förbättra förutsättningarna för att förebygga, diagnosticera och behandla sjukdomar. Rådet bidrar med av de offentliga medlen till medicinsk forskning. MFR stödjer forskning huvudsakligen genom bidrag till projekt och apparatur samt finansiering av forskartjänster. Vid sidan av direkt forskningsstöd bedriver MFR forskningsinformation i form av tryckt material, utställningar samt fortbildning av lärare och journalister. Rådet ger också ekonomiskt stöd och bedriver rådgivning inom försöksdjursområdet. MFR är nationell programansvarig myndighet för det biomedicinska programmet inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Utvärdering av prioriteringsmekanismer - MFR i samråd med SBU och SFR