prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens jämställdhetspolitik på den högre utbildningens och forskningens område innebär åtgärder dels i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning bland forskarstuderande, lärare och forskare, dels i syfte att öka forskning med ett genusperspektiv. Det är angeläget att genusperspektiv i ökad utsträckning införs i forskningen. För att påskynda detta föreslår regeringen i budgetpropositionen avsevärda resursförstärkningar. Syftet är att bygga vidare på den organisation och "dubbla strategi" som tillämpats när det gäller genusforskning. Det innebär att satsningar görs dels på de tvärvetenskapliga forum och centrum som finns vid lärosätena, dels på fortsatt inomdisciplinär uppbyggnad av genusforskningen. Betydelsen av åtgärder på detta område har också framhållits av flera utomstående organisationer, däribland (). Regeringens forskningsberedning arrangerade tillsammans med Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning och forskning, JÄST-gruppen, ett seminarium om genusperspektivets betydelse för forskningens utveckling inom olika vetenskaper. En rapport från seminariet, Genusperspektiv i forskningen (Ds 1996:26), har presenterats. Vid seminariet visades bl.a. hur ett genusperspektiv ökar kvaliteten i forskningen. Genusperspektivet synliggör kvinnor och lyfter fram fler kvinnliga förebilder. Genusforskningen blottlägger makthierarkier och bidrar därmed till att eliminera hinder för jämställdhet. Vetenskapernas självförståelse berikas genom att grundläggande värderingsnormer ifrågasätts. Genusforskningen kan också främja skapandet av mer allmänmänskliga produkter och därmed ett mer jämställt vardagsliv. Regeringen vill här också markera mansforskningens betydelse. Det finns dock inom mansforskningen ett stort behov av metod- och teoriutveckling. I många samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen är det relativt lätt att inse genusperspektivets relevans och positiva implikationer. Det är också inom dessa områden som erfarenheten av forskning med genusperspektiv är störst. Genusperspektivet är emellertid i hög grad relevant också inom tekniska, naturvetenskapliga och medicinska ämnen. Teknisk forskning ligger till grund för tekniska produkter och industriella tillämpningar och bidrar därmed till samhällets utveckling - ett samhälle som består av både kvinnor och män. Ett genusperspektiv tillför teknisk, medicinsk och naturvetenskaplig forskning både kvinnors och mäns erfarenheter. När genusperspektivets relevans för teknisk och naturvetenskaplig forskning ifrågasätts görs det ofta utifrån en fokusering på problemlösningsfasen i forskningsprocessen. Det är dock i den inledande problem- valsfasen och i den avslutande resultatanalysen och erfarenhetsåterföringen som genusperspektivet kan bidra och tillföra den tekniska och naturvetenskapliga forskningen ny kunskap. All vetenskap påverkas av kultur och värderingar. Detta gäller också tekniken och naturvetenskapen. Där kan ett genusperspektiv bidra till förståelse om värderingars betydelse för problemval m.m. Vem som definierar vad som är ett vetenskapligt problem påverkar resultatet av forskningen och därmed den världsbild vetenskapen bygger upp och den teknik den leder till. Regeringen anser dock att föreskrifter från regeringen avseende ansökningar om medel från forskningsfinansierande myndigheter, liknande dem som utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning föreslår, skulle innebära en alltför långtgående detaljreglering av myndigheternas verksamhet. Med hänsyn tagen till forskningens frihet ligger det också en risk i att från statsmakternas sida generellt peka ut ett särskilt perspektiv. Regeringen delar den bedömning utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning gör rörande behovet av ett sekretariat för genusforsk- ning. Ett sekretariat med uppgift att utreda, skapa opinion, stimulera och informera om genusforskning bör därför inrättas. Det är lämpligt att sekretariatet blir en självständig inrättning. Regeringen förordar att det skall finnas vid . Härigenom kan sekretariatet på bästa sätt använda sig av den resurs som de Kvinnohistoriska samlingarna utgör och en ömsesidigt förstärkande effekt bör kunna uppnås. Sekretariatet skall ha en nationell överblick över genusforskning samt aktivt sprida forskningens resultat. Sekretariatet skall även följa forskningsrådens arbete och därvid verka för att genusforskningen stimuleras och integreras i forskningsrådens ordinarie verksamhet. I budgetpropositionen för föreslås att anvisas till för att upprätta ett genusforsknings- sekretariat. Regeringen anser att det är väsentligt att genusforskningen integreras i den ordinarie forskningen och att de ordinarie forskningsfinansierande organen fördelar medel även till genusforskning. Som tidigare nämnts har regeringen som en följd av jämställdhetspropositionen i instruktionerna för FRN och forsknings- råden lagt fram att dessa inom sina respektive verksamhetsområden skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt i FRN:s och forskningsrådens under regleringsbrev ställt krav på återrapportering rörande jämställdhetsarbetet. Regeringen kan därför inte ställa sig bakom det förslag utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning lagt om att inrätta ett särskilt kvinnoforskningsråd. Regeringen delar den uppfattning utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning har att de Kvinnohistoriska samlingarna i har förutsättningar att vara nationellt ansvarsbibliotek för svensk kvinno-, mans- och genusforskning. Kvinnohistoriska samlingarna är ett specialbibliotek vid och dokumentationscentral för kvinnoforskning. har byggts upp som en och studier i kvinnors historia och villkor. Det bevakar och registrerar vad som skrivs i och utomlands om kvinnors liv förr och samt ordnar och förtecknar kvinnohistoriskt handskriftsmaterial. Samlingarna är unika genom sin storlek och utgör en god bas för vidare utveckling inom området kvinno-, mans- och genusforskning. I budgetpropositionen för föreslås att anvisas till Kungl. för uppbyggande av en ansvarsbiblioteksfunktion inom området. Forum och centrum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning har vuxit upp vid universitet och högskolor. De är sinsemellan obe- roende, men samverkande organ, med tvärvetenskaplig inriktning. De är betydelsefulla för såväl kvinnliga forskare som för kvinno- och genusforskning. Regeringen delar den bedömning utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning gör att landets forum och centrum bör ges förstärkt stöd. Utöver de åtta som fått bidrag bör tillkomma Jämställdhetscentrum i . Medlen bör även fortsättningsvis särskilt utpekas. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för resurser uppgående till totalt till dessa organ. Vid har det länge funnits en vital kvinno- och genus- forskning. Den temaorganiserade forskningsmodellen vid har även visat sig utgöra en attraktiv miljö för kvinnliga forskare. Den ger i många fall ett bredare perspektiv på metoder och objekt än den ämnesinriktade forskningen. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för ett resurstillskott om för inrättande av ett nytt tema, tema , vid . /92 har FRN i uppdrag att främja kvinno- och jämställdhetsforskning. För /96 disponerar FRN (12 månader) för kvinno- och jämställdhetsforskning. Regeringen anser att FRN:s verksamhet inom området kvinno- och jämställdhetsforskning är värdefull och att den bör bedrivas även i fortsättningen. I enlighet med jämställdhetspropositionen uppdrog regeringen , vilket nämnts i det föregående, åt FRN att definiera och föreslå inom vilka ämnen professurer eller forskartjänster med inriktning mot genusforskning bör inrättas. Regeringen anser det mycket angeläget att främja genusforskningen inom ämnen där den saknar förankring. Det är regeringens bedömning att det är tjänster inom dessa ämnen som gör mest nytta. Dock kan det finnas anledning att fördela ett visst antal tjänster även till ämnen där genusforskningen är väl förankrad, för att bl.a. främja en fortsatt teoribildning på området. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för en förstärkning med för inrättande av tjänster med inriktning på genusforskning. Medlen skall finansiera 18 tjänster inom följande ämnen: litteraturvetenskap, sociologi, informationsteknologi, folkhälsovetenskap, fysikundervisningens didaktik och människa-maskin. I varje ämne skall en professur, en forskarassis- tenttjänst och en doktorandtjänst inrättas. Regeringen avser att ge berörda forskningsråd i uppdrag att föreslå vid vilket lärosäte tjänsterna skall finnas. Samtliga ämnen skall ha en ämnesprecisering till genusforskning och de tre tjänsterna inom respektive ämne skall finnas vid samma lärosäte. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att medel ställs till förfogande. Regeringen avser att med utgångspunkt i rådens förslag fatta beslut om fördelning av medel till de lärosäten där tjänsterna skall inrättas. Regeringen delar den bedömning utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning gör att högskolans lärare bör fördjupa sina kunskaper avseende jämställdhet och grundläggande genuskunskap. I budgetpropositionen för betonas universitetens och högskolornas ansvar för att samtliga lärare har eller bibringas goda pedagogiska kunskaper. I detta sammanhang poängteras att de pedagogiska kunskaperna även bör kompletteras med grundläggande kunskaper om jämställdhet. Lärosätena skall i sina årsredovisningar redogöra för vilka åtgärder de har vidtagit för att genomföra detta. Det är, som tidigare nämnts, angeläget att de forskningsfinansierande myndigheterna aktivt deltar i jämställdhetsarbetet på forskningsområdet. De kan genom att i sin verksamhet främja jämställdhet mellan kvinnor och män bl. a. påverka könssammansättningen när det gäller högskolans lärarkår. Regeringen har i samtliga forskningsråds instruktioner infört bestämmelse om att råden skall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta krav bör även gälla sek- torsforskningsorganen. Regeringen avser därför att i sektorsforsknings- myndigheternas instruktioner göra motsvarande ändringar. Regeringen anser i likhet med att det är motiverat med jämställdhetsrevisioner vid landets forskningsfinansierande och forskningsutförande myndigheter. har enligt sin instruktion ansvar för att följa upp utbildningen och forskningen i högskolan med beaktande av bl.a. verksamhetens roll och sätt att fungera i förhållande till samhällets och arbetslivets utveckling och kunskapsbehov. Verket har även som särskild uppgift att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessutom finns i regle- ringsbrev för forskningsråden krav på återrapportering rörande jämställdhetsar- betet. Informationen bör innehålla analyser av medelstilldelningen av det slag som såväl som utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning efterlyser. Regeringen bedömer därför att det inte är motiverat att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa att nämnda åtgärder genomförs, men vill betona och de enskilda myndigheternas ansvar i dessa frågor. Förslagen från utredningen om insatser för kvinno- och jämställdhetsforskning som rör ändringar i högskolelag och högskoleförordning bereds inom . Detsamma gäller liknande förslag från JÄST-gruppen. När det gäller de av utredningen föreslagna åtgärderna avseende lärartjänster vid landets universitet och högskolor avvaktar regeringen resultatet av den utredning som har till uppgift att föreslå en ny tjänsteorganisation för statliga universitet och högskolor (dir. 1996:3). Det långsiktiga arbetet med att uppnå en jämn könsfördelning på alla nivåer inom lärarkåren ankommer på universiteten och högskolorna själva. Därför aviserade regeringen i jämställdhetspropositionen att rekryteringsmål avseende andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer kommer att införas. Regeringen avsåg att återkomma till frågan i budgetpropositionen för . tillkallade regeringen, som tidigare nämnts, en särskild utredare för att göra en översyn av tjänsteorganisationen. Resultatet av översynen skall re- dovisas senast . En ny lärartjänsteorganisation för högskolan kan förmodas förbättra högskoleledningens möjligheter att uppnå rekryteringsmålen. Dessa mål kommer därför att beredas vidare tillsammans med den pågående utred- ningens förslag och regeringen återkommer till frågan i en särskild proposition . Det är dock väsentligt att samtliga lärosäten redan nu intensi- fierar det lokala jämställdhetsarbetet för att säkerställa att de kommande rekryteringsmålen kommer att uppnås. 3.8 Forskning vid mindre och medelstora högskolor -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: De mindre och medelstora högskolorna samt| | i och i bör | | tilldelas kraftigt ökade och permanenta forskningsresurser. | | Dessa bör fritt kunna disponeras av respektive högskola så att | | denna kan utveckla forskningen under eget ansvar. Regeringen | | föreslår i budgetpropositionen för att sammanlagt 280 | | anvisas till forskningen vid dessa högskolor. | | Under förutsättning att möjligheterna till samordning ökar | | mellan de s.k. löntagarfondsstiftelsernas insatser och andra | | statliga insatser, bör det finnas utrymme för ytterligare | | förstärkningar. I budgetpropositionen för kan i så fall | | föreslås en särskild satsning på forskningen vid vissa medelstora| | högskolor. Några av de medelstora högskolorna bör då ha | | förutsättningar att få självständig rätt att inrätta professurer, att| | få utfärda doktorsexamen samt därmed att kunna ansöka om att få | | benämnas universitet . Anslagen till forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor har successivt ökat. Resurserna för de direkta forskningsstödjande åtgärderna vid dessa högskolor uppgår /96 () till . Dessutom har anvisats för samarbete i nätverk mellan de aktuella högskolorna samt universitet och högskolor med fasta forskningsresurser. Vidare finns medel för forskningssamverkan mellan mindre och medelstora högskolor och näringslivet, som uppgår till . i förfogar över forskningsresurser om , som anvisas inom universitets fakultetsanslag. Storleken av dessa samlade resurser, , är dock av de totala fakultetsanslagen. /95 fanns sammanlagt 29 professurer placerade vid de mindre och medelstora högskolorna men inrättade vid lärosäten med fakultet. har de mindre och medelstora högskolorna möjlighet att ansöka hos om att få inrätta professurer. har givit tillstånd till inrättandet av 27 professurer och bereder f.n. ansökningar om drygt 40 professurer. Uppbyggnad av forskning är ett långsiktigt åtagande som kräver uthållighet. I budgetpropositionen för /96 (prop. 1994/95:100 bil. 9) uttalade regeringen sin avsikt att ytterligare förstärka resurserna till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna samt att omvandla dessa medel till permanenta forskningsresurser. Skälen för regeringens bedömning: Forskningen har gått starkt framåt vid de mindre och medelstora högskolorna. Antalet forskarutbildade lärare och doktorander ökar stadigt, liksom de externa medlen till forskningsverksamhet. Vid dessa högskolor finns nu goda miljöer för forskning. De mindre forskningsmiljöerna har ofta ett nära samarbete med det om- givande samhället, vilket har betydelse för det regionala näringslivet och främjar tekniköverföring och forskningsinformation. Forskningen har stor betydelse även för grundutbildningens kvalitet och för lärarnas kompetens- utveckling. En profilering av forskningen är nödvändig och det är varje högskolas ansvar att utveckla sin profil med hänsyn till högskolans egna förutsättningar. En mindre eller medelstor högskola kan mycket väl befinna sig vid den internationella forskningsfronten inom sina profilområden. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att de mindre och medelstora högskolorna, i och , för tilldelas kraftigt förstärkta och permanenta forskningsresurser. Regeringen föreslår att utöver nuvarande resurser om sammanlagt (12 månader, prisläge) ytterligare skall anslås för att utveckla forskningen. Resurserna skall fritt disponeras av respektive högskola så att denna kan utveckla forskningen under eget ansvar. Rektor och styrelse ansvarar givetvis för att medlen för forskning fördelas med beaktande av sedvanliga vetenskapliga kvalitetskriterier. I avsnitt 3.5 i denna proposition föreslås ett ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Sålunda föreslås att godkänner att riktlinjen för de ändringar av stiftelseförordnandena för stiftelserna - som bör komma till stånd med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i prop. 1996/97:22 - skall vara att regeringen skall utse ledamöterna i stiftelsernas styrelser. Därmed ökar möjligheterna till samordning mellan stiftelsernas insatser och andra statliga insatser, främst inom forskningens område. Enligt regeringens bedömning bör detta innebära att resurser kan frigöras inom ramen för statens budget för vissa nysatsningar. Sålunda bör vissa ändamål inom högskolesektorn som ligger inom stiftelsernas verksamhetsområden, t.ex. särskilda insatser inom forskarutbildning och internationalisering, kunna förutses finansieras av stiftelserna och inte med budgetmedel; de resurser som frigörs skulle kunna bl.a. förstärka de permanenta forskningsresurserna för de mindre och medelstora högskolorna. I budgetpropositionen för finns då förutsättningar för att föreslå en särskild satsning på forskningen vid vissa mindre och medelstora högskolor. Om dessa ytterligare resurser kan ställas till förfogande, har några av de medelstora högskolorna förutsättningar att få självständig rätt att inrätta professurer, att få utfärda doktorsexamen samt därmed att kunna ansöka om att få benämnas universitet. Efter en prövning enligt de kriterier som redovisas i budgetpropositionen för skulle några av dessa högskolor kunna ges ställning som universitet . 3.9 Samverkan mellan högskola och samhälle - högskolans tredje uppgift -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Högskolans tredje uppgift, vid sidan av | | utbildning och forskning, bör förtydligas i högskolelagen till | | att avse samverkan med det omgivande samhället och att sprida | | kännedom om verksamheten. Förslag härom läggs fram i | | budgetpropositionen för . | | Det undantag som gäller för högskolans lärare enligt lagen| | om rätten till arbetstagares uppfinningar bör bibehållas. Det bör| | inte ligga i högskolans ansvar att kommersiellt exploatera | | forskningsresultat. | | Högskolan har ett ansvar när det gäller rådgivning och stöd till| | forskare i fråga om t.ex. patentering av forskningsresultat. | | Varje myndighet som utför forskning finansierad med statliga | | medel, såväl universitet och högskolor som andra forsknings- | | utförande organ, skall svara för att information| | om dess forskning finns tillgänglig via Internet. Högskolans viktigaste uppgifter är utbildning och forskning. Enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) skall universitet och högskolor därutöver sprida kännedom om det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs samt om hur sådana kunskaper och erfarenheter som har vunnits i verksamheten skall kunna tillämpas. Högskolan har således skyldighet att informera om forskning och forskningsresultat. Uppgifter som avser samverkan med övriga samhällssektorer finns inte föreskrivna . Utredningar om samverkan mellan högskola och näringsliv En rad specifika samverkansformer mellan universitet och högskolor samt näringsliv har utvecklats med början . Bland dessa kan nämnas teknikparker, kontaktsekretariat, kontaktforskare, teknikbrostiftelser, holdingbolag för kommersialisering av forskningsresultat, materialkonsortier och . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att undersöka om samverkansformerna är ändamålsenliga. Utredningen antog namnet NYFOR - Nyttiggörande av forskningsresultat, samverkan näringsliv - högskola. Förslagen har redovisats i betänkandet Samverkan mellan högskolor och näringslivet (SOU 1996:70). Ett kompletterande betänkande avseende samverkan mellan högskolan och de små och medelstora företagen (SOU 1996:89) har också presenterats. Båda betänkandena har remissbehandlats. Remissammanställningar finns tillgängliga hos Närings- och . Utredningen föreslår att högskolan ges ett klart mandat att samverka med näringslivet och övriga samhällssektorer och att detta slås fast i högskolelagen. När det gäller struktur för samverkan anser utredningen att det visserligen finns alltför många - och därmed underfinansierade - organ för samverkan, men att systemet som helhet inte nu bör omstruktureras. Bland annat är vissa samverkansorgan nytillkomna och därför svåra att nu utvärdera. Utredningen anser emellertid att de som inrättats i samarbete mellan (), högskolor och industri är den viktigaste systemförändringen i relationen näringsliv - högskola. Utredningen anser det angeläget att denna verksamhet kan fullföljas enligt intentionerna. Avsikten med är att dessa skall kunna bidra till ett ökat samspel och forskningssamarbete kring basteknologier mellan företagens tekniska utvecklingsenheter och forskare vid högskolan. Utredningen anser också att det är angeläget att det skapas en väl avgränsad rollfördelning mellan högskolan själv, holdingbolagen, s.k. teknopoler och andra rådgivare. har också haft i uppdrag att se över det undantag som gäller för högskolelärare enligt lagen 1949:345 om rätten till arbetstagares uppfinningar och att lämna förslag till eventuella ändringar. Undantaget innebär att högskolelärare, till skillnad från andra arbetstagare, äger rätten till de uppfinningar de gör inom sin tjänst. Utredningens analys visar att ett upphävande av undantaget med rådande lagstiftning inte skulle ge universitet och högskolor rätt till lärarnas uppfinningar. Situationen skulle, enligt utredningen, emellertid bli en annan om högskolan - genom en ändring av högskolelagen - fick i uppgift att kommersiellt exploatera de anställdas uppfinningar. Detta är dock inte något som förespråkas av utredningen. Enligt denna bör högskolan inte syssla med riskfylld affärsverksamhet. Även har berört denna fråga i betänkandet Forskning och Pengar, SOU 1996:29. Denna utredning föreslår däremot att högskolorna ges ett uttalat ansvar att kommersialisera immateriella resultat. En sådan skyldighet för högskolorna skulle, enligt utredningen, innebära en betydligt effektivare tekniköverföring. har gjort en översyn av behovet av nya sekretessregler eller ändringar i de nu gällande. Utredningens bedömning är att sekretesslagen bör ändras så att en statlig part kan göra de sekretessåtaganden som är en förutsättning för visst forskningssamarbete. Utredningen föreslår att forskarutbildningen förändras så att de som tänker sig en yrkesbana i näringslivet kan få en utbildning med kortare studietid och som ger större bredd och överblick. Utredningen konstaterar att det krävs ett fungerande flöde av människor i båda riktningarna - mellan företag och forskning - som kan forma informella länkar, samarbeta och förmedla kunskaper om företagens problem och forskningens möjligheter. Vidare bör tjänsteorganisationen i högskolan förändras så att näringslivssamverkan ger ett ökat meritvärde. Vad avser samverkan med de mindre företagen framhåller särskilt att generella program för direktkontakter mellan högskola och mindre företag inte är särskilt lämpliga. Däremot är det angeläget att skapa nätverk med deltagare från högskolor och företag som kan samverka och kommunicera med varandra så att närmare och mer meningsfulla kontakter kan etableras mellan företagen och högskolan. Insatser för att stärka de mindre företagens tekniska industriella kompetens bör så långt som möjligt syfta till att utveckla företagens naturliga nätverk av samarbetsrelationer. Målet bör vara att långsiktigt förändra företagens förmåga att formulera behov av kunskap och efterfråga den.