prop · GK034 · 1997-01-01 00:00:00 — Det bör vidare framhållas att sjömålsbekämpning inte enbart omfattar insatser för att sänka en invaderande angipares farkoster. Förmåga till graderade insatser från varningsskott till verkanseld bör finnas. Förändringarna i det säkerhets- och militärpolitiska läget har i särskilt hög utsträckning reducerat det sjöoperativa hotet mot vårt land. Regeringen har vidare i kapitel 4 gjort bedömningen att det skulle ta avsevärt att återskapa ett hot om invasion, som i stor utsträckning bygger på anfallskraft över sjön, än att öka hotet om andra invasionsformer. Detta hindrar naturligtvis inte att betydelsen av att kunna genomföra insatser mot sjömål kan vara mycket stor. Det innebär däremot att de kvalitativa aspekterna kommer mera i förgrunden än de kvantitativa. Faktorer som "upptäckt", "ledning och samordning" och "skydd mot motverkan" blir mera betydelsefulla än förmågan att bekämpa ett stort antal mål. Antalet vapenbärare med sjömålsförmåga minskar . Antalet flygplan som kan bära sjömålsrobot ökar, ytstridsfartyg och ubåtar reduceras med upp till en tredjedel medan de rörliga kustförsvarsförbanden bibehålls eller utökas. Däremot sker en stor reduktion av framför allt de fasta kustförsvarsenheterna. Det förtjänar att framhållas att reduktionerna främst drabbar de äldsta enheterna. I många fall införs efter hand nya system med större kapacitet, inte minst ledningsmässigt, såsom JAS 39 , ytstridsfartyg 2000 och ubåt . Förmågan till upptäckt och identifiering förbättras genom radarspaningsflygplan och taktiska signalspaningsförband. Ett taktiskt sambandssystem ger efter hand kraftigt förbättrade förutsättningar för ledning och samordning av förband i luften, till sjöss och på marken. Ett försvarsmaktsgemensamt projekt - Projekt sjömål - drivs för att sammanhålla arbetet med att öka förmågan till samordning av strid. Försvarsmakten har bedömt att den föreslagna volymen av förband och enheter krävs för att bibehålla en nödvändig allsidig kompetens. Regeringens sammantagna bedömning är att den föreslagna utvecklingen av krigsorganisationen väl motsvarar kraven på sjömålsbekämpnings-förmåga i nuvarande omvärldsläge. finns goda förutsättningar att hantera även situationer då hotet om väpnat angrepp ökat i betydande grad. För det fall att hotutvecklingen skulle innebära en kraftig ökning av anfallskraften över sjön finns en allsidig kompetens som grund för en långsiktig anpassning. 17.11 Inriktning av skyddet mot ABC-stridsmedel -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | ABC-stridsmedel kommer även fortsättningsvis att utgöra ett hot.| | Den snabba biotekniska och gentekniska utvecklingen har medfört | | stora möjligheter till utveckling av nya stridsmedel och utgör | | en ökad risk för användning i samband med terrorism. | | Kärnreaktorhaverier, kemikalieolyckor och liknande kan medföra | | stora påfrestningar på samhället i fred. I samband med deltagande| | i internationella insatser kan icke-konventionella stridsmedel | | utgöra ett hot. | | | | Mot denna bakgrund är det viktigt att totalförsvarets kunskap | | inom ABC-området hålls på en hög nivå och har ett innehåll som gör| | den aktuell. | | | | Regeringens åtgärder | | | | Försvarsmakten och ges i | | uppdrag att samordna gemensamma studie- och forskningsuppdrag, | | utbildningsuppdrag, materielanskaffning m.m. | | | | Den beredningsgrupp för ABC-skydd som letts av | | på regeringens uppdrag skall | | upphöra. Det har stora framgångar uppnåtts vad gäller nedrustning på det icke konventionella området. Kärnvapnen fortsätter dock att spela en framträdande roll i det internationella säkerhetsarbetet. Spelen kring provstoppsavtalet, genomförda kärnvapenprov och FN:s inspektioner i vittnar alla om den vikt som kärnvapen fortfarande tillmäts i de internationella relationerna. Kärnvapenmakternas möjligheter att använda kärnvapen kommer under en överskådlig framtid att bestå. Detta utgör alltjämt det största icke- konventionella hotet mot svensk säkerhet. Utöver det traditionella kärnvapenhotet har också hot kopplade till spridning av kärnvapenteknologi, miljöförstöring och illegal hantering av radioaktivt material tillkommit. Inom B-vapenområdet har den snabba biotekniska och gentekniska utvecklingen medfört stora risker för utveckling av nya stridsmedel samt underlättat produktion i stor skala. Ett antal nya metoder för identifiering, förebyggande åtgärder och behandling har dock utvecklats. C-vapen kommer att finnas kvar och det finns stora mängder kemisk ammunition lagrad, som är svår att hantera och som det är både tidsödande, tekniskt svårt och dyrt att förstöra. Vissa kemiska stridsmedel är både enkla och billiga att tillverka. B- och C-vapen utgör potentiella hot i samband med terrorism och internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Radiakutsläpp i samband med reaktorhaverier, kemikalieolyckor och spridning av B-agens i samband med t.ex. terroraktioner kan leda till svåra påfrestningar på samhället i fred. Effekterna och motåtgärderna blir i huvudsak desamma som vid insats av ABC-stridsmedel. Det aktiva svenska deltagandet i internationella ansträngningar att begränsa spridningen av teknologi relevant för ABC-området syftar till att minska riskerna för en framtida användning av sådana vapen i samband med terrorism eller regionala konflikter. innehar f.n. ordförandeskapet i den process som går under beteckningen the Wassenaar Arrangement och som syftar till ett brett internationellt exportkontrollsamarbete med inriktning på strategiskt känsliga varor och teknologi. 17.11.2 Inriktning för totalförsvaret Totalförsvarets kunskap inom ABC-området skall hållas på en hög nivå och ha ett innehåll som gör att den är ständigt aktuell. Totalförsvaret skall vidmakthålla en beredskap för att skydda landet mot effekterna av kärnvapenkrig i vår omvärld. Skyddsåtgärderna skall stödja statsmakternas förmåga att stå emot hot om kärnvapeninsats mot . Skulle kärnvapen sättas in mot skall totalförsvarets resurser kunna kraftsamlas till att skydda befolkningen och minimera skadeverkningarna. Förberedelserna skall också omfatta skydd mot kärnenergiolyckor utomlands som medför nedfall i och liknande olyckor inom landet, samt eventuella terroristhandlingar. Radiakskyddsfunktionen skall integreras med den fredstida beredskapen mot kärnkraftsolyckor. Det är väsentligt, att effekterna av EMP (elektromagnetisk puls) beaktas, så att prioriterade lednings- och informationsfunktioner kan fortsätta att fungera. Då utvecklingen inom bioteknik och genteknik har medfört stora möjligheter att utnyttja biologiska stridsmedel måste säkerställas en god beredskap mot dolt eller öppet utnyttjande och effektiva åtgärder för detektion och terapi. De viktigaste funktionerna inom totalförsvaret och militära enheter med hög initialeffekt skall ha en sådan skyddsnivå mot kemiska stridsmedel, att en angripare inte kan nå stora militära fördelar genom användning av dessa medel. Skyddet skall även säkerställa att totalförsvarets viktigaste funktioner kan fortsätta att fungera trots användning av kemiska stridsmedel, kemiska olyckor eller terrorism. För att säkerställa den nationella medicinska beredskapen inom ABCområdet såväl i fred som i krig uppdrog regeringen åt att i samråd med och , samt efter samråd med berörda parter utreda hur hälso-och sjukvårdens, räddningstjänstens, polisens m.fl. insatser skall kunna samordnas och befintlig kompetens i landet bäst utnyttjas vid sådana incidenter. Under den kommande planeringsperioden skall skyddsåtgärderna mot kemiska stridsmedel prioriteras. Därmed uppnås även ett visst skydd mot A- och B- stridsmedel. Den initiala förmågan skall prioriteras på bekostnad av uthålligheten. Civilbefolkningen skall ges skydd mot sidoverkan av kärnvapen och möjlighet till överlevnad vid användning av kemiska och biologiska stridsmedel. Uppgiftsanknutet skydd skall tilldelas de enheter ur det civila och militära försvaret som har betydelse för vår mobilisering och inledande försvarsförmåga, samt för samhällets möjligheter att fungera i stort vid ett fientligt utnyttjande av kemiska stridsmedel. Inom totalförsvaret skall åtgärder vidtas för att kunna verka även vid användning av kärnvapen, biologiska och kemiska stridsmedel vid ett väpnat angrepp på , samt vid svåra påfrestningar på samhället i fred och internationella humanitära och fredsfrämjande insatser. Integrering skall ske med de fredstida skyddsbehoven vad avser kärnkraftsolyckor eller kemiska olyckor. De åtgärder som måste vidtas för indikering, skydd, sanering och behandling är identiska eller mycket likartade i såväl krig som i fred och den utbildning som måste genomföras, respektive den materiel som måste anskaffas, sammanfaller till stor del. Det finns därför ett mycket starkt motiv att samordna åtgärderna inom ABC-området. Försvarsmakten och skall skapa en beredningsgrupp för att samordna gemensamma studie- och forskningsuppdrag, utbildningsuppdrag, materielanskaffning m.m. Den beredningsgrupp för ABC-skydd som letts av på regeringens uppdrag skall upphöra. och Försvarsmakten skall till regeringen rapportera de åtgärder som vidtagits och vad som åstadkommits i form av samordning inom området. 17.11.3 Inriktning för det militära försvaret Försvarsmakten skall med utgångspunkt från den säkerhetspolitiska bedömningen inom området, samt den breddade hotbilden och nya nationella och internationella uppgifter säkerställa, att planering görs för att kunna möta väpnat angrepp där B- eller C-stridsmedel kommit till an- vändning och att därutöver kunna stärka samhällets förmåga vid svåra påfrestningar i fred där utsläpp av farligt material skett. Planering skall göras både för uppgifter inom landet och för internationella uppdrag av olika slag. Möjligheterna till resurskomplettering på ABC-området skall beaktas i planeringen. Totalförsvarets skyddsskola skall tillsammans med studera och föreslå åtgärder inom området. Samverkan skall ske med de civila delarna av totalförsvaret. 17.11.4 Inriktning för det civila försvaret ochfredsräddningstjänsten Det civila försvaret skall med utgångspunkt från den säkerhetspolitiska bedömningen inom området, samt den breddade hotbilden och nya nationella och internationella uppgifter säkerställa, att planering genomförs för att kunna verka även vid väpnat angrepp där B- eller C-stridsmedel kommit till användning och att därutöver kunna stärka samhällets förmåga vid svåra påfrestningar på samhället i fred där utsläpp av farligt material skett. Planering skall göras både för uppgifter inom landet och för internationella uppdrag av olika slag. Härvid skall säkerställas att samordnad ledning och informationsutbyte kan ske inom totalförsvaret även i ABC-miljö. Möjligheterna till resurskomplettering på ABC-området skall beaktas i planeringen. 17.12 Ekonomisk styrning av JAS 39 -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag | | | | Ramstyrningen av JAS 39 bibehålls. JAS-ramen | | omdefinieras så att den inkluderar anskaffning av flygplan och | | utrustning för delserie 3. Avslutad verksamhet , | | såsom utvecklingsarbete samt leverans av delserie 1, utgår ur | | JAS-ramen . I samband med att fattade beslut om anskaffning av JAS 39 angavs även hur återrapporteringen till skulle utformas beträffande utvecklingen inom projektet. Styrformen var unik och innebar en definiering av materielinnehåll, tidsplan och ekonomi för projektet. Den nuvarande JAS-ramen uppgår till i prisläge /96. Erfarenheterna av ramstyrningen av JAS 39 är i huvudsak goda, varför ramstyrningen bör fortsätta. Ramstyrningen bör enligt regeringen utvecklas ytterligare så att de investeringsbeslut som fattas uttrycks i form av ett definierat materielinnehåll, som skall erhållas enligt en fastställd tidsplan och till en angiven ekonomi. JAS-ramen bör omdefinieras per då samtliga flygplan i delserie 1 beräknas vara levererade till Försvarsmakten. Avslutad verksamhet, såsom utvecklingsarbete samt leverans av delserie 1, utgår ur JAS-ramen. görs slutredovisning av denna verksamhet. Den omdefinierade JAS-ramen bör omfatta samtliga investeringar för såväl delserie 2 som för delserie 3. Båda dessa delserier planeras att slutlevereras - 2006. Ramen bör vidare inkludera tillhörande stödutrustning och beväpning som planeras att slutlevereras , liksom kostnaderna vid för att genomföra investeringarna. Nuvarande JAS-ram omfattar förutom investeringar i materiel även vidmakthållande av denna materiel. Med vidmakthållande avses i detta sammanhang åtgärder som krävs för att löpande säkerställa materielens prestanda och driftsäkerhet. Åtgärder för vidmakthållande bör enligt regeringen ej ingå i ramen utan redovisas i den normala programplaneringen. Ramen bör tidsmässigt omfatta de materielanskaffningar som planeras att slutlevereras . I den omdefinierade ramen ingår redan utbetalade medel för den materiel som planeras att slutlevereras . I tabellen nedan åskådliggörs hur olika verksamheter kommer att redovisas med anledning av omdefinieringen samt en ekonomisk uppskattning för respektive del. Avslutad verksamhet avser sådan materiel som levererats och som därmed ej bör ingå i den omdefinierade ramen. Investeringsramen avser den omdefinierade ramen. Utgifter för vidmakthållande redovisas utanför den omdefinierade JAS-ramen. --------------------------------------------------------------------------- JAS 39 | JAS 39 JAS 39 avslutad | investeringsram vidmakthållande verksamhet | --------------------------------------------------------------------------- ca | ca ca --------------------------------------------------------------------------- typarbete JAS 39 A | typarbete JAS 39 B vidmakthållande av delserie 1 | typarbete delserie 3 levererad materiel jaktbeväpning | modifiering för (Rb74) | delserie 1 och 2 attackbeväpning | delserie 2 (Rb15, Rb75 och | delserie 3 ARAK70) | varnings- och bombkapsel | motverkanssystem vidmakthållande | igenkänningsutrustning m.m. | simulator | flygradio | jaktbeväpning (Rb99) | spaningskapsel | FMV kostnader | m.m. --------------------------------------------------------------------------- Den omdefinierade ramen beräknas uppgå till ca varav ca utgör redan utbetalade eller planerade utbetalade medel t.o.m. . Av den omdefinierade ramen är ca hänförliga till investeringar inom den nuvarande JAS-ramen och ca avser tillkommande investeringar. försvarsutskott kommer att ges en redovisning i särskild ordning. Regeringen har för avsikt att återkomma till under med en redovisning av den omdefinierade ramens storlek, dvs. när den avslutade verksamheten har slutredovisats. Regeringen avser att även fortsättningsvis informera om utvecklingen inom JAS 39 . 17.13 Ekonomisk politik i krissituationer och i krig -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning | | | | Beredskapsplanering avseende den ekonomiska politiken bör | | genomföras för krissituationer och krig. | | | | En särskild beredskapsdelegation för ekonomisk politik bör | | inrättas. Krigshot eller direkta krigshandlingar i närhet skulle medföra stora påfrestningar på landets ekonomi. Även fredstida kriser orsakade av konflikter i andra världsdelar som stör försörjningen med viktiga råvaror, allvarliga störningar på de internationella finansmarknaderna osv. kan ge upphov till omfattande problem i den svenska ekonomin. Allvarliga situationer kan även uppstå i samband med svåra påfrestningar som kärnkraftolyckor, terrorhot m.m. I sådana lägen ställs krav på regeringens agerande för att säkerställa landets försörjning och ekonomiska stabilitet. har även i en kris- eller krigssituation det övergripande ansvaret för den ekonomiska politiken. Även har en väsentlig roll. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken i krissituationer och i krig har inte någon övergripande beredskapsplanering för den ekonomiska politiken. Mot denna bakgrund tillsattes en utredning med uppgift att analysera utformningen av ekonomisk politik under kriser och krig. Utredningen har i rapporten under Kriser och krig (SOU1992:75) redovisat en översyn över beredskapen vad avser den centrala ekonomiska politiken och lagt fram förslag på olika områden. Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena förvaras i (dnr 4298/92). Utredningen har bland annat gjort en bedömning av de befintliga medlens användbarhet i olika tänkbara krissituationer. En situation med krig i behandlades endast översiktligt av utredningen. En central fråga har varit om den svenska lagstiftningen är så utformad att statsledningen i varje krissituation kan agera efter lägets krav. Regeringen redogör i det följande för sina slutsatser beträffande övergripande principer för de tre krisfall som utredningen har studerat: fredskris, oro i med krigsrisk och krigsutbrott i . Det första fallet avser en fredskris med störningar på råvarumarknader, oro på valutamarknaden, allmänna prisstegringar och ändrad efterfråga i internationell handel. I detta skede bör det, enligt regeringen, vara möjligt att arbeta med vanliga stabiliseringspolitiska åtgärder och andra åtgärder som normalt används i fredstid. Ingrepp i marknadernas funktionssätt bör undvikas tills de är absolut nödvändiga. Det kan givetvis uppkomma lägen då t.ex. prisökningar får så negativa fördelnings- och/eller näringspolitiska konsekvenser att en ransonering kombinerad med en prisreglering kan bli nödvändig. Detta bör dock ske endast i extremt svåra lägen. Det skall föreligga synnerligen starka skäl för att i detta läge tillgripa andra åtgärder än de som vanligen används i fredstid. Det andra fallet avser ett fall med oro i för krig. I detta skede sker avsevärt allvarligare störningar inom olika områden av samhällsekonomin än i det första skedet. Dessa störningar förutsätts ha sin huvudsakliga upprinnelse i olika marknadsreaktioner inför krigsrisken. förutsätts vidare genomföra en partiell mobilisering. En viktig uppgift för regeringens ekonomiska politik blir i detta läge att hålla inflationen under kontroll. Detta bör i huvudsak ske med efterfrågedämpande åtgärder. Direkta ingripanden i generell prisbildning med hjälp av prisregleringslagen bör undvikas . För finansiering av totalförsvarets höjda beredskap m. m. kan en betydande statlig upplåning bli nödvändig. Upplåningen bör i huvudsak ske på den svenska marknaden. Även upplåning i utländsk valuta kan bli aktuell. Staten kan också utnyttja olika internationella kreditarrangemang, i första hand i Valutafonden. Minskad import och produktionsstörningar kan leda till stora problem för landets försörjning med nödvändiga varor. Som huvudprincip bör härvid gälla att näringslivet, även vid en allvarlig kris, skall fortsätta verksamheten utan några av myndigheterna ålagda restriktioner. Först i mycket svåra lägen då försörjningen inom vitala områden är hotad måste staten gå in med direkta ingripanden. En fullständig reglering av utrikeshandeln med import- och exportlicenser och andra kvantitativa restriktioner kan emellertid knappast bli aktuell under ett förkrigsskede. I första hand bör andra styrmedel såsom tullar, avgifter, krediter osv. Sådana åtgärders förenlighet med EU- avtalet och andra internationella åtaganden måste emellertid prövas. I det tredje fallet, krigsutbrott i , krävs många ingripanden från statsmakternas sida. Ekonomins funktionssätt försämras då kraftigt i många avseenden. Härmed uppstår krav på stödåtgärder, styrning av resurserna, restriktioner, tvångsåtgärder osv. De helt annorlunda förhållandena gör att en del av de traditionella ekonomisk-politiska målen tillfälligt får stå tillbaka för det övergripande målet att hindra ekonomins totala sammanbrott. De störningar som den svenska ekonomin sannolikt utsätts för i en krigssituation, även om står utanför konflikten, innebär ett stort behov av snabba, effektiva och samordnade åtgärder. I ett sådant läge är det därför oundvikligt att olika fullmaktslagar sätts i tillämpning och att en reglering av utrikeshandeln införs. Produktionen och därmed landets försörjning kommer sannolikt att utsättas för stora störningar till följd av minskad import och av att en stor del av arbetskraften mobiliserats. Under sådana förhållanden måste vissa ransoneringar genomföras och prisregleringslagen sättas i tillämpning. Krissituationer och krig medför sannolikt krav på totalt sett ökade statsutgifter. Frågor om beskattningen under kriser och krig har relativt behandlats i propositionen 1994/95:171 (Om beskattningen under kriser och krig). I denna proposition föreslogs en ny fullmaktslag, lagen (1995:439) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m. som trätt ikraft , (se vidare avsnitt 21.15). Den ekonomiska politiken på olika områden I detta avsnitt behandlar regeringen frågor inom finans- och penningpolitiken samt frågor rörande styrning av utrikeshandeln. De politiska åtgärder som föreslås avses komma ifråga under krigsfara och när krig utbrutit i samt vid andra allvarliga påfrestningar. Störningar under en fredskris bör, som framhållits ovan, mötas med i stort sett samma medel som normalt används under fredstid. Finanspolitikens olika funktioner är alla av stor betydelse vid kris- och krigssituationer. De finanspolitiska instrumenten har sålunda en avgörande roll för såväl prisstabilisering, allokering av resurser till inom totalförsvaret prioriterade ändamål som för att förstärka statsbudgeten. Arbetsmarknadspolitik i vid mening står centralt. För att de åsyftade målen skall uppnås på ett effektivt sätt måste åtgärderna genomföras i samverkan med andra politikområden såsom penningpolitiken och upplåningspolitiken. Koordinering av olika ekonomisk-politiska instrument är sålunda en väsentlig uppgift. En sådan koordinering bör förberedas redan i fredstid. Denna uppgift avses läggas på och den nedan beskrivna beredskapsdelegationen för ekonomisk politik. Både valuta- och kreditmarknaden är helt avreglerade. Vid krig eller krigsfara föreligger emellertid möjlighet att återinföra valutareglering. Det främsta syftet med valutaregleringen är att hindra okontrollerat utflöde av valuta. När valutaregleringslagen har satts i tillämpning tar det emellertid innan systemet börjar fungera. Det är därför viktigt att finna medel för att göra det svårt eller helst omöjligt att utan tillstånd föra ut valuta från landet. Det bör ankomma på den nedan beskrivna beredskapsdelegationen för ekonomisk politik att vidta nödvändigt förberedelsearbete så att det blir möjligt att sätta valutaregleringen i tillämpning efter det att beslutet härom har tagits. Införandet av valutareglering skall enligt valutaregleringslagen ske i samråd mellan regeringen och . Detta förutsätts kunna ske mycket snabbt. Dagens transaktionssystem kan emellertid ställa ännu hårdare krav på att åtgärder vidtas med omedelbar verkan. Den nedan beskrivna beredskapsdelegationen för ekonomisk politik bör mot denna bakgrund pröva om valtaregleringslagen skulle kunna sättas i tillämpning direkt av riksbankschefen. För kreditmarknaden gäller att de i lagen om kreditpolitiska medel angivna medlen likviditetskrav, utlåningsreglering, emissionskontroll, allmän och särskild placeringsplikt samt räntereglering kan införas "om det behövs för att uppnå de mål som fastställts för penningpolitiska verksamhet". Förordnande om utlåningsreglering, placeringsplikt eller räntereglering får dock meddelas "endast om synnerliga skäl föreligger". Även om någon inhemsk kreditmarknad i princip inte kan anses existera i frånvaro av valutareglering kan det inte uteslutas att de i lagen om kreditpolitiska medel ingående instrumenten i praktiken kan visa sig väl så effektiva när det gäller att i en kris- eller krigssituation åtstrama kreditmarknaden och att styra krediterna.