prop · GK031 · 1997-01-01 00:00:00 — Statens historiskt sett stora lånebehov återspeglar konjunkturnedgången i svensk ekonomi och den samtida bankkrisen med påföljande höga utgifter för staten. Diagram 4.9 visar att lånebehovet nådde sin högsta nivå under /94 på av BNP eller . Påföljande budgetår började lånebehovet att minska till följd av besparingsåtgärder och en förbättrad konjunktur. minskade statens utgifter för bankstöd. Lånebehovet föll till , men beräknas nu reduceras med ytterligare till ca . Lånebehovet beräknas öka något mellan , från ca till trots en fortsatt förbättring i budgetsaldot. Ökningen har samband med bl.a. tillfälligt höga skatteinkomster och tillfälligt låga ränteutgifter och stora återbetalningar av lån från statliga bolag . Lånebehovsutvecklingen fortsätter sin fallande trend och statens lånebehov beräknas nu nästan helt elimineras . Ett sparande1 på väntas uppstå och detta sparande väntas fördubblas till ca . Diagram 4.9 Budgetsaldo och statens lånebehov 1980 - 2000 i relation till BNP Minskningen beror nästan uteslutande på en förbättring av statsbudgetens primärsaldo. Inkomsterna överstiger utgifterna , och inkomstöverskottet stiger därefter markant . Genom konsolideringsprogrammets besparingar på utgiftssidan, beräknas utgiftskvoten som andel av BNP att falla med . Minskningen i lånebehovet beror även på lägre utgifter för statsskuldsräntor. **FOOTNOTES** 1 Ett sparande innebär att summan av alla delposter i lånebehovet är positiv. Delposterna är primärsaldo (statsbudgetens inkomster minus utgifter exklusive statsskuldsräntor), statsskuldsräntor samt nettoutlåning. Det positiva sparande som här åsyftas anger att primärsaldot överstiger statsskulds- räntorna och nettoutlåningen. Liksom föregående år bör för utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen (1998:1387) om statens upplåning. Tabell 4.8 Statens lånebehov och statsskuld 1995 - 2000 i miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Primärsaldo, underskott (+)47,8-21,8-42,9-85,8-103,9-133,0 Statsskuldsräntor 104,7 94,1 104,2 103,0 101,4 104,2 Budgetsaldo, underskott (+)152,572,361,317,2-2,5 -28,8 - Bostadslån -26,8 - Arbetsmarknadsfonden 86,71 - Övrigt -11,72 1,0 Kassamässig korrigering-38,51,086,7 - CSN 8,1 8,2 10,0 10,0 9,5 9,5 - Investeringslån t. mynd.3,21,72,0 1,8 1,8 1,0 - Arbetsmarknadsfonden14,3 -86,7 - Lönegarantifond inkl. ränta-0,4-0,7-0,8-0,5-0,4 - , SFV-2,8 - Bankstöd, återbetalning-4,8 - Venantius 16,83 - Kärnbränslefonden -18,64 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 - Tilläggspensionsavgift-9,1-10,5-11,8-12,5-13,1 -13,8 - Insättningsgaranti -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 - Försvarets kredit 14,65 - Inlåning från myndigheter-8,9 -1,0 - EU-konto 4,2 - Övrigt, netto -1,0 -21,4 -4,3 -8,0 -6,9 1,0 Summa nettoutlåning24,5 -33,5 -93,6 -11,2 -11,1 -4,3 Lånebehov 138,5 39,8 54,4 6,0 -13,6 -33,1 Skulddispositioner-38,9 -4,8 -1,4 0,6 3,1 3,7 Statsskuldsförändring99,635,0 53,0 6,6 -10,5 -29,4 Statsskuld vid årets slut1386,21421,21474,11480,71470,21440,8 Anm: Siffrorna i tabellen är avrundade och summerar därför inte exakt. 1 Fonden avvecklas . Detta sker via en omföring av fordringar på balansräkning. Genom denna transaktion -här kassamässigt korrigerad- lämnas lånebehovet oförändrat. 2 Ränteperiodisering m.m. 3 Posten avser Venantius övertagande av lån. 4 förvaltas de avgifter som betalas för finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m. i en särskild fond, Kärnbränslefonden (Kärnavfallsfonden). 5 Försvarets redovisning av förskott har ändrats fr.o.m. . Förändringen, som är neutral vad gäller statens lånebehov, innebär att förskott finansieras med lån i i stället för med anslag. I denna proposition föreslår regeringen ett bemyndigande inom Utgiftsområde 6 Totalförsvar som kan påverka detta belopp. Förslaget innebär dock ingen förändring av beräkningen av lånebehovet. En kraftig ökning av statsskulden har skett på grund av stora underskott i statens finanser. Till följd av den omfattande sanering av statens budget som genomförts stabiliseras dock statsskulden , än regeringens mål, vid av BNP. Efter det att statsskulden har stabiliserats förväntas den falla markant, vilket visas i diagram 4.10, 2000 motsvara av BNP. I nominella tal beräknas statsskulden öka fram till och med men falla . Apprecieringen av kronan har föranlett stora skulddispositioner, som leder till en nedskrivning av statsskulden vid utgången av 1995 och 1996 med 40 respektive . Diagram 4.10 Statsskuldens utveckling - 2000 i relation till BNP Tabell 4.9 Statsbudgetens och statsskuldens utveckling - 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Inkomster 465,6 589,5 622,3654,5 673,8 709,4 Utgifter exkl. statsskuldsr.513,4567,7579,4568,7569,9576,4 Primärsaldo -47,8 21,8 42,9 85,8 103,9 133,0 Statsskuldsräntor 104,7 94,1 104,2103,0 101,4 104,2 Budgetsaldo -152,5 -72,3 -61,3-17,2 2,5 28,8 Lånebehov 138,5 39,8 54,4 6,0 -13,6 -33,1 Statsskuld 1386,21421,21474,11480,71470,21440,8 Tabell 4.10 Statsbudgetens och statsskuldens utveckling - 2000 i relation till BNP 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Inkomster 28,5 34,8 35,1 35,1 34,4 34,7 Utgifter exkl. statsskuldsr.31,433,632,730,529,128,2 Primärsaldo -2,9 1,3 2,4 4,6 5,3 6,5 Statsskuldsräntor 6,4 5,6 5,9 5,5 5,2 5,1 Budgetsaldo -9,3 -4,3 -3,5 -0,9 0,1 1,4 Lånebehov 8,5 2,3 3,1 0,3 -0,7 -1,6 Statsskuld 84,8 84,0 83,1 79,3 75,1 70,6 Regeringen har aviserat att delar av statens finansiella tillgångar skall avyttras, totalt med fram . Intäkterna från dessa försäljningar är inte medräknade i de beräkningar av statsbudgetens utveckling som redovisas i tabell 4.9 och 4.10. I tabell 4.11 visas dock statsbudgetens och statsskuldens utveckling - 2000 inklusive samtliga planerade utförsäljningar. Statsskulden kommer enligt dessa beräkningar att falla ytterligare till av BNP . Tabell 4.11 Statsbudgetens och statsskuldens utveckling - 2000 i relation till BNP Inkluderar tillkommande försäljningar efter 1996 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Utfall Inkomster 28,5 34,8 36,4 35,5 34,3 34,7 Utgifter exkl. statsskuldsr.31,433,632,730,529,128,2 Primärsaldo -2,9 1,3 3,7 5,1 5,2 6,4 Statsskuldsräntor 6,4 5,6 5,9 5,5 5,2 5,1 Budgetsaldo -9,3 -4,3 -2,1 -0,4 0,0 1,3 Lånebehov 8,5 2,3 1,7 -0,2 -0,6 -1,5 Statsskuld 84,8 84,0 81,8 77,6 73,5 69,1 4.4.1 Omräkning av utgiftstak och utgiftsramar Regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen att utgiftstaket och den preliminära fördelningen på utgiftsområden kan komma att justeras (ss. Detta sker självklart med beaktande av de budget-politiska restriktioner som varit styrande för det i vårpropositionen presenterade förslaget, i första hand saldorestriktionerna avseende . De justeringar som gjorts inför föreliggande budget-proposition är också till övervägande del av teknisk natur. Förändringar på budgetens utgiftssida som kan påverka utgiftstaket och ramarna är förflyttningar av utgifter mellan olika delar av budgeten, vidgad tillämpning av bruttobudgeteringsprincipen, ändrad finansieringsprincip, ändrad fördelning av utgiftsminskningar och ändrade ekonomiska förutsättningar. Förflyttningar av anslag har exempelvis skett mellan utgiftsområdena 13 och 14. Detta är en rent bokföringsteknisk förändring och påverkar inte utgiftsnivån. En överföring från staten till kommunerna avseende mervärdesskatt har också skett, vilket belastar utgiftsområde 25. Detta beaktades vid dimensioneringen av budgeteringsmarginalen, vilken har minskats i motsvarande grad. Vidare föreslår regeringen, efter överläggningar med och utifrån den träffade överenskommelsen avseende , att utgiftsområde 25 tillförs medel som kompensation för statliga åtgärder som påverkar den kommunala ekonomin. I budgetpropositionen avseende /96 etablerades principen om bruttobudgetering, dvs. att inkomster på statsbudgeten skall redovisas över inkomsttitlar och utgifter över anslag. Denna princip tillämpades på de flesta områden i nämnda budgetförslag. I föreliggande budgetproposition har tillämpningen vidgats något; så har exempelvis utgifterna för utbildningsvikariat, som tidigare reovisades som avdrag på budgetens inkomstsida, nu överförts till utgiftssidan. Detta ger en ökning av utgiftsnivån, som dock är saldoneutral. Inom utgiftsområde 6 redovisas från och med en utgiftsökning som sammanhänger med ändrad finansieringsprincip. Försvarets utgifter för förskott kommer fortsättningsvis att lånefinansieras, vilket innebär att utgifterna för innevarande budgetår minskar, som de årliga kostnaderna blir synliga på budgetens utgiftssida . Vissa tidigare aviserade förslag till utgiftsminskningar har ersatts med andra förslag. Detta har lett till att en växling skett mellan socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten och utgiftsområde 11. Vissa anslag kan påverkas av förändringar i antaganden om bl.a. den ekonomiska utvecklingen. Dessa kan påverka de beräknade utgifterna inom ett utgiftsområde både uppåt och nedåt. Sammantaget innebär de nu aktuella förändringarna en budgetförstärkning. Vidare har anslag och utgiftsområden justerats med anledning av att återflöde för olika ändamål från EG:s budget och därmed förknippade utgifter blir större än vad tidigare beräkningar visat. Detta har skett inom utgiftsområdena 19 Regional utjämning och utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Dessa justeringar innebär utgiftsökningar men motsvaras av inkomster på inkomsttitlar och är alltså saldoneutrala. Eftersom utgiftstaket har härletts från en saldorestriktion, kan regeländringar som påverkar statens inkomster få effekt på utgiftstaket. Sådana förändringar kan dock redovisas på olika sätt. Selektiva åtgärder av typen skatteförmåner är närmast att jämställa med utgifter och bör redovisas på budgetens utgiftssida, såsom nu sker exempelvis med utgifterna för utbildningsvikariaten. Generella skattesänkningar har inte denna karaktär och bör därför, i den mån de är ofinansierade, påverka utgiftstaket. För det fall detta inte sker, rör det sig om en medveten stimulans. I regeringens proposition 1995/96:222 framfördes ett antal förslag som försämrar det finansiella sparandet i staten, bl.a. en reducering av socialavgifterna. Dessa förändringar finansierades stadigvarande med andra regeländringar på inkomstsidan. Ett engångsvis underskott avseende avses i stället täckas med en inleverans från . Någon justering av utgiftstaket med anledning av förändringar på inkomstsidan är därmed inte påkallad. Behovet av en budgeteringsmarginal motiverades i prop. 1995/96:150, avsnitt 4.1. Det är huvudsakligen svårigheterna att med tillräcklig precision förutsäga anslagsbelastningen som utgör motivet. I vissa fall påverkas anslagsbelastningen av förhandlingar mellan staten och annan part, och det skulle i dessa fall skada statens ekonomiska intressen att ange ett beräknat belopp på budgeten. Som framgår av nämnda proposition är budgeteringsmarginalen i utgångsläget inte finansierad. Den ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen i sig skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. I första hand bör en utgiftsökning finansieras genom en motsvarande sänkning av utgifterna på annat håll. I detta fall påverkas inte de totala utgifterna och budgeteringsmarginalen behöver inte heller tas i anspråk. Endast när utgiftsökningen finansieras genom en regeländring på inkomstsidan, tas ett utrymme inom marginalen i anspråk. En sådan regeländring underställs självfallet för beslut, varvid också effekten på utgiftsramar och utgiftstak redovisas. I vissa fall löses finansieringsfrågan med automatik. Detta gäller exempelvis då höjningen av utgiftsnivån beror på en vidgad tillämpning av bruttobudgeteringsprincipen, eftersom det mot utgiftsökningen svarar en lika stor ökning på budgetens inkomstsida. Det gäller också med god approximation om exempelvis inflationsnivån blir högre än förväntat; en högre inflationstakt ökar statens inkomster, och saldot påverkas svagt positivt av en ökning i inflationstakten. Som framgått av redogörelsen ovan har förändrade förutsättningar påverkat beräkningen av anslagsbelastningen och följande år jämfört med de beräkningar som låg till grund för den ekonomiska vårpropositionen. Detta har lett till justeringar av ramarna för berörda utgiftsområden, vilka sammantagna innebär en viss nedjustering av de beräknade totala utgifterna i förhållande till de i vårpropositionen publicerade nivåerna. De nya beräkningarna motiverar dock ingen justering av utgiftstaket. Av denna redogörelse torde framgå att budgeteringsmarginalen och den praxis som avses gälla kring den inte på något sätt är ägnad att försvaga budgetdisciplinen. Tvärtom bidrar en väl avvägd marginal till att öka trovärdigheten hos utgiftstaket. Inte heller påverkas utövandet av den finansmakt som grundlagen tillskriver eller regeringens befogenheter på detta område. 4.4.2 Utgiftstak för offentlig sektor fattade på regeringens förslag ett principbeslut att införa ett tak för de offentliga utgifterna (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447). Enligt beslutet ska utgiftstaket vara nominellt, flerårigt och omfatta hela den offentliga sektorn. Att taket anges i nominella termer innebär att det inte ska justeras med hänsyn till inflationen när det väl lagts fast. I det förslag som godkände angavs utgiftstaket som treårigt och omfattade således . beslut innebär att utgiftsramar för staten inklusive socialförsäkringssektorn men exklusive statsskuldsräntor lades fast. Det tak som då beslutades skall inte omprövas, såvida inte särskilda omständigheter föranleder annat. När det gäller kommunala sektorns utgifter ansåg regeringen i vårpropositionen att det inte är lämpligt att slå fast ett nominellt utgiftstak. Istället godkände den beräkning som regeringen föreslog för kommunernas utgifter åren 1997 - 1999. Regeringen anser inte att det sedan vårpropositionen framkommit ny information som motiverar en omräkning av taket. Nedan presenteras beräkningen för kommunernas utgifter, som alltså överenstämmer med det tak som presenterades i vårpropositionen, samt en reviderad fördelning av det statliga utgiftstaket per utgiftsområde. 4.4.3 Utgiftstak för offentlig sektor uppdelat på stat och kommun De samlade utgifterna för offentliga sektorn erhålls som summan av statens utgifter inklusive socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten och den beräknade utgiftsnivån för kommunerna, med avdrag för det beräknade flödet mellan staten och den kommunala sektorn och kostnaderna för statsskuldsräntor. Utgiftstaket har, som nämndes ovan, för den kommunala sektorn givits en annan innebörd än för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn, eftersom staten endast indirekt, främst genom statsbidragens nivå kan styra sektorns utgifter. Det kommunala utgiftstaket utgörs därför av en beräkning av de förväntade utgifterna i enlighet med de ekonomiska och regelmässiga förutsättningar som gällde i den ekonomiska vårpropositionen. godkände i vårpropositionen utgiftsnivån för den offentliga sektorn för (prop. 1995/96:150) till 1042, 1051 respektive . Nya beräkningar av kommunernas förväntade utgifter tyder på en marginell minskning av utgifterna jämfört med vårpropositionen. Regeringen avser dock inte att föreslå en ändring av den offentliga sektorns utgiftstak eftersom beräkningen endast nedjusteras marginellt. Om beräkningen 1997 tyder på en fortsatt minskning av kommunala sektorns utgifter, återkommer regeringen med ett förslag till utgiftstak för offentliga sektorn. Tabell 4.12 Utgiftstak för offentliga sektorn 1997 - , löpande priser Staten inklusive social- försäkringssektorn 723 720 735 Den kommunala sektorn 437 448 459 Interna transaktioner -118 -117 -117 Summa offentlig sektor1042 1051 1077 4.4.4 Utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten fördelat på utgiftsområden I det statliga utgiftstaket ingår samtliga utgiftsområden utom utgifter för räntor på statsskulden. Vidare ingår de delar av socialförsäkringssektorn som redovisas vid sidan av statsbudgeten, beräknad minskning av anslagsbehållningar och en budgeteringsmarginal. fastslog efter förslag från regeringen i den ekonomiska vårpropositionen det statliga utgiftstaket för till , för till och för till . I vårpropositionen presenterades en preliminär fördelning per utgiftsområde. Regeringen aviserade då att vissa tekniska justeringar kan komma att ske av de enskilda utgiftsområdesramarna. I tabell 4.13 redovisas regeringens reviderade fördelning av utgiftstaket per utgiftsområde. De största förändringarna är tekniska omföringar mellan olika utgiftsområden eller överföringar från inkomstsidan. En överföring från staten till kommunerna avseende mervärdesskatten och förslag till ändrad bilförmån på sammanlagt har skett vilket belastar utgiftsområde 25. Den ökade kompensationen för mervärdesskatten förutsågs vid dimensioneringen av budgeterings-marginalen. Kompensationen för ändrad bilförmån beaktades vid finansieringen av denna skatteändring. Sålunda har budgeterings-marginalen minskats i motsvarande mån. Stödet för utbildningsvikariat, som tidigare utgick som en nedsättning av arbetsgivaravgifter och minskade statsbudgetens inkomster, skall nu istället betalas ut som ett stöd till företagen och belastar därmed utgiftsområde 14 med ca . En växling har skett mellan socialförsäkringssystemet och utgiftsområde 11 så tillvida att vissa utgiftsnedskärningar har flyttats från det förra området till det . Inom utgiftsområde 6 redovisas 1997 en utgiftsökning i förhållande till tidigare kalkyl som sammanhänger med en förändrad finansieringsprincip. Försvarets utgifter för förskott till industrin kommer fortsättningsvis att lånefinansieras, vilket innebär att utgifterna för innevarande budgetår minskar med , som de årliga ränte- och amorteringskostnaderna blir synliga på budgetens utgiftssida. och framåt innebär detta en årlig ökning med ca . Vissa anslag har påverkats av förändringar i antagandebilden. Dessa verkar både uppåt och nedåt. Viktigare förändringar noteras inom utgiftsområde 13, Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, som justeras upp med ca till följd av ändrade antaganden om arbetslösheten. Utgifterna för pensioner både inom utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet vid ålderdom, och socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten har reviderats ned till följd av lägre basbelopp . Detta beräknas minska utgifterna med ca . Kostnaderna för räntebidrag har nedjusterats sedan förra beräkningstillfället till följd av lägre räntor. Detta minskar utgifterna inom utgiftsområde 18 med ca . Vid ingången av beräknas ca på äldreanslag disponeras av olika myndigheter. Dessa medel får användas eller under om regeringen så beslutar. I vårpropositionen beräknades minskningen av anslags-behållningar till . Regeringen gör nu bedömningen att utgifterna kommer att bli större. Prognosen uppjusteras därför till , och . Budgeteringsmarginalen minskar med till följd av ovan nämda överföring till utgiftsområde 25. Tabell 4.13 Statligt utgiftstak - , löpande priser UO 1: 3 781 3 990 3 933 UO 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 808 2 834 2 883 UO 3: och uppbörd 5 715 5 777 5 975 UO 4: Rättsväsendet 20 825 21 115 21 817 UO 5: Utrikesförvalt. samverkan2 757 2 774 2 849 UO 6: Totalförsvar 42 373 41 366 44 276 UO 7: Internationellt bistånd 11 002 11 627 11 414 UO 8: Invandrare och flyktingar 3 453 3 675 3 712 UO 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg23 722 23 027 24 475 UO 10: Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp35 83336 578 38 317 UO 11: Ekon. trygghet vid ålderdom 63 975 64 305 65 007 UO 12: Ekon. trygghet för familjer och barn 35 161 36 538 37 171 UO 13: Ekon. trygghet vid arbetslöshet 35 250 34 466 29 733 UO 14: Arbetsmarknad och arbetsliv 52 UO 15: Studiestöd 16 884 19 235 19 981 UO 16: Utbildning och universitetsforskning 25 357 25 811 26 435 UO 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid7 162 7 274 7 428 UO 18: Samhällsplan., bostadsförsörjn. och bygg33 36826 629 23 171 UO 19: Regional utjämning och utveckling 3 726 3 558 3 461 UO 20: Allmän miljö- och naturvård 1 330 1 174 1 139 UO 21: Energi 474 429 400 UO 22: Kommunikationer 25 063 24 511 25 472 UO 23: Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. när.13 32413 310 13 378 UO 24: Näringsliv 2 860 2 594 2 579 UO 25: Allmänna bidrag till kommuner 83 612 83 662 83 762 (UO 26:Statsskuldsräntor m.m.) UO 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen 20 525 21 535 22 515 Summa utgiftsområden (exkl. statsskuldsräntor)573 386564 637567 874 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten131 957136 712 142 082 Minskning av anslagsbehållningar 6 000 4 000 2 000 Budgeteringsmarginal 11 212 14 513 22 496 Totalt staten 722 555 719 862 734 452 4.4.5 Beskrivning av utgiftsområden m.m. Vid behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) godkände den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som underlag för regeringens budgetarbete. I regeringens budgetförslag för har vissa omfördelningar gjorts mellan utgiftsområdena. En närmare beskrivning av dessa justeringar har tidigare lämnats i avsnitt 4.4.4. Vissa förslag kommer att påverka fördelningen av utgifterna mellan de 27 utgiftsområdena även . Mot bakgrund härav kompletteras regeringens förslag till anslagsnivåer för med en beräkning av anslagsnivåerna . Uppgifterna är endast en preliminär beräkning utifrån nu kända förutsättningar vad avser antaganden om den ekonomiska utvecklingen, volymutveckling och principbeslut om besparingar. I vissa fall har aviserade besparingar tillsvidare fördelats schablonmässigt och de redovisade beloppen skall alltså inte ses som fastlagda nivåer . Beräknad utgift för de regelstyrda anslagen bör i första hand ses som en konsekvensberäkning utifrån gällande regler samt i budgetpropositionen föreslagna regeländringar. Tabell 4.14 Statsbudgetens utgifter fördelade på utgiftsområden Tusental kronor , , löpande priser Förslag BeräknatBeräknat 1997 1998 1999 (tusental kr) (mkr) (mkr) UO 1: 3 781 330 3 990 3 933 UO 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning3 807 556 2 834 2 883 UO 3: och uppbörd 5 714 708 5 777 5 975 UO 4: Rättsväsendet 20 824 537 21 115 21 817 UO 5: Utrikesförvalt. samverkan2 757 2032 774 2 849 UO 6: Totalförsvar 42 372 642 41 366 44 276 UO 7: Internationellt bistånd 11 002 200 11 627 11 414 UO 8: Invandrare och flyktingar 3 453 088 3 675 3 712 UO 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg23 721 78723 027 24 475 UO 10: Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp35 833 28236 57838 317 UO 11: Ekon. trygghet vid ålderdom 63 975 000 64 305 65 007 UO 12: Ekon. trygghet för familjer och barn35 161 050 36 538 37 171 UO 13: Ekon. trygghet vid arbetslöshet35 250 384 34 466 29 733 UO 14: Arbetsmarknad och arbetsliv 52 UO 15: Studiestöd 16 884 088 19 235 19 981 UO 16: Utbildning och universitetsforskning25 357 109 25 811 26 435 UO 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid7 161 590 7 274 7 428 UO 18: Samhällsplan., bostadsförsörjn. och bygg33 368 19726 62923 171 UO 19: Regional utjämning och utveckling3 726 021 3 558 3 461 UO 20: Allmän miljö- och naturvård 1 329 871 1 174 1 139 UO 21: Energi 474 151 429 400 UO 22: Kommunikationer 25 063 442 24 511 25 472 UO 23: Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. när.13 324 08413 31013 378 UO 24: Näringsliv 2 859 744 2 594 2 579 UO 25: Allmänna bidrag till kommuner 83 612 000 83 662 83 762 UO 26: Statsskuldsräntor m.m. 104 155 000 102 963 101 394 UO 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen20 525 000 21 535 22 515 Summa utgifter 677 541 563 667 600 669 268 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, regeringen och . Dessutom ingår utgifter för den demokratiska processen, bl.a. allmänna val och stöd till politiska partier. Vidare omfattar utgiftsområdet utgifter för massmedier, bl.a. presstöd, samt myndigheterna Justitiekanslern, och . I propositionen föreslås bland annat en höjning av partistödet med .