prop · GK03155D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Vad gäller risken för att någon i otillbörligt syfte skulle söka kartlägga utländska medborgare i erinrades i propositionen om att uppgifterna i ett socialförsäkringsregister omfattas av sekretess enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100). Mot bakgrund av risken för flyktingspionage och liknande verksamheter borde det, fortfarande enligt propositionen, finnas anledning för försäkringskassorna och RFV att alltid göra en särskild prövning om hinder föreligger att bifalla en framställning om utlämnande av sådana uppgifter om de registrerade som har medborgarskap som utgångspunkt. För denna bedömning har myndigheten enligt 2 kap. 14 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen rätt att efterforska identiteten hos den som har gjort framställningen och vilket syfte han har med framställningen (prop. 1994/95:8 s. 41). Vad som sålunda anförts om möjligheterna att motverka risken för otillbörliga kartläggningar av utländska medborgare i äger giltighet även i fråga om sjukförsäkringsärenden. Dessutom gäller enligt 7 kap. 14 § första stycket sekre- tesslagen, som är tillämplig inom hela den offentliga förvaltningen, sekretess för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar (jfr. 1994/95:SfU3 s. 9 f.). Något undan- tag för uppgift om medborgarskap som sökbegrepp bör därför inte göras i den nya SjfrL tillåter inte att uppgifter används som sökbegrepp för forskning. Av propositionen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna framgår att sådan sökning inte borde få förekomma, eftersom SjfrL inte skulle innehålla någon bestämmelse om att dessa register skulle få användas för forskning (prop. 1992/93:193 s. 44). Något sådant ställningstagande har inte gjorts i förarbetena till SofrL, vare sig i propositionen eller vid riksdagsbe- handlingen av denna. På denna punkt bör därför bestämmelserna om sökbegrepp i den nya lagen kunna utformas i enlighet med vad som gäller enligt SofrL. Det innebär att uppgifter skall kunna användas som sökbegrepp för forskningsändamål. Sökning i elektroniska akter Införandet av möjligheten att använda elektroniska akter vid ärendehand- läggningen påkallar av integritetshänsyn restriktioner när det gäller sök- begrepp. Därigenom kan förhindras att integritetsintrång sker genom bearbetning av akterna som inte står i överensstämmelse med registrens ändamål. I departementspromemorian föreslås att endast ärendebeteckning och beteckning på handlingen skall få användas för att söka fram en handling i de elektroniska akterna. ser det som angeläget att begränsningarna i sökmöjligheterna inte inkräktar på allmänhetens rätt till insyn. Sådana uppgifter som avses i 15 kap. 2 § första stycket sekretesslagen (1980:100) bör därför enligt alltid vara sökbara. Det är naturligtvis, som framhåller, viktigt att värna om allmänhetens rätt till insyn. Men med hänsyn till det integritetskänsliga material som kan förekomma i de elektroniska akterna anser regeringen att det är motiverat med starka begränsningar av sökmöjligheterna. Regeringen är därför inte beredd att utvidga sökmöjligheterna jämfört med promemorieförslaget. Det kan också nämnas att såväl skatteregisterlagen (1980:343) som utsökningsregisterlagen (1986:617) innehåller sökbegreppsbegränsningar för elektroniska akter motsvarande dem som föreslås här. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Uppgifter i | |socialförsäkringsregister skall gallras ut senast | |efter det att de registrerades eller inom den kortare| |tidsfrist som föreskrivs av regeringen eller den | |myndighet regeringen bestämmer. Detta gäller dock inte| |om uppgifterna fortfarande kan antas ha betydelse för| |ärendehandläggningen. | | Handlingar i elektroniska akter skall gallras ut | |senast efter utgången av det år under vilket | |ärendet har avslutats. | | Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer| |skall få föreskriva undantag från vad som sagts om| |gallring för bevarande av ett urval av material för | |forskningens behov. Sådant material skall överlämnas | |till arkivmyndighet. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag utom i det att tioårsfristen inte är uttryckt som en maximitid. Remissinstanserna: RFV ser positivt på förslagen om gallring men anser att det närmare bör utredas vad som menas med att ett ärende har avslutats. En annan fråga som enligt RFV bör uppmärksammas är möjligheterna för socialförsäkringsadministrationen att kunna gallra felaktiga och missvisande uppgifter. redovisar samma inställning och synpunkter på förslaget som RFV har gjort. Datainspektionen anser att huvudregeln bör vara gallring senast för allmänna uppgifter och för känsliga uppgifter. Undantag kan sedan göras om uppgifterna behövs för handläggningen av ett pågående ärende. (RA) avstyrker bestämt föreslagen gallring av uppgifter om ärendebeteckning och beteckning på handling i elektroniska akter. RA anser vidare att gallringsregeln för handlingar i elektroniska akter riskerar att medföra svårigheter att verkställa gallringen. RA anser också att en gallringsfrist kortare än förutsätter att samtliga handlingar av betydelse i ett ärende även bevaras i pappersform med hänsyn till rättsskipningens och förvaltningens behov. föreslår att gallringsfristerna generellt sätts till . Enligt uppfattning bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ha möjlighet att föreskriva att även ett totalmaterial kan få bevaras för forskningens behov hos arkivmyndighet, om det föreligger särskilda skäl för det. Skälen för regeringens förslag: I förarbetena till de nuvarande register- lagarna för socialförsäkringsområdet finns utförliga redogörelser för vad som allmänt gäller om bevarande och gallring av allmänna handlingar (prop. 1992/93:193 s. 46 ff. och 1994/95:8 s. 42 ff.). Dessa redogörelser återges därför inte här. Som framgår av avsnitten 4.2.1 och 4.3 gäller enligt de nuvarande regis- terlagarna en tioårig gallringsfrist för flertalet uppgifter som får finnas i registren. I departementspromemorian föreslås också en motsvarande gallringsfrist för de uppgifter som inte finns i elektroniska akter. Datain- spektionen har i sitt remissvar över departementspromemorian anfört att förefaller vara en väl vilket innebär att regeringen trots att den skall frigöras från detaljregleringen av registren torde bli tvungen att besluta i gallringsfrågan. Huvudregeln bör enligt Datainspektionen vara gallring senast för allmänna uppgifter och för känsliga uppgifter. Regeringen instämmer i den bedömning som Datainspektionen gjort så till vida att regeringen anser att gallringsfristen bör uttryckas som en maximitid så att uppgifter skall gallras ut senast . Regeringen bör också ha kvar möjligheten att föreskriva kortare gallringsfrist. I de fall uppgiften fortfarande kan antas ha betydelse för handläggningen av ett ärende föreslås dock som gälla att uppgiften inte skall gallras. I ärenden om rehabilitering enligt 22 kap. AFL gäller enligt SjfrL en gallringsfrist för registeruppgifter som avser bl.a. förekomsten av rehabiliteringsutredning och arten av och tidpunkter för före- slagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. Hos försäkringskassorna är ett vanligt förekommande arbetssätt att man för en och samma försäkrad handlägger sjukpenning- och rehabiliteringsärenden i samma ärende, s.k. sammanhållen ohälsohantering. Om en försäkrad, som är föremål för rehabilitering och uppbär rehabiliteringsersättning, blir sjuk , lämnas sjukpenning i stället för rehabilite- ringsersättning. I ärenden där det sålunda förekommer perioder med omväxlande sjukpenning och rehabiliteringsersättning kompliceras handläggningen av att olika gallringsfrister gäller för uppgifterna i ärendet. Mot bakgrund härav och då syftet med ADB-stödet skall vara effektivisering och rationalisering av hand- läggningen och då det inte heller gjorts undantag från tioårsfristen i SofrL för andra känsliga uppgifter, bör tidsfristen om senast gälla även för reha- biliteringsuppgifterna. Den nuvarande regeln i SjfrL bör därför inte föras över till den nya lagen. Från integritetssynpunkt är det angeläget att information som kan vara av känslig natur inte är åtkomlig lättare eller än vad som behövs för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett rationellt sätt. Gall- ringsfristen för handlingar i de elektroniska akterna bör därför sättas betydligt kortare än vad som gäller för övriga uppgifter i ett register. Den bör lämpligen bestämmas på det sätt som har föreslagits i departementspromemorian. Från vissa remissinstanser har med anledning av den föreslagna gall- ringsfristen beträffande handlingar i elektroniska akter framförts önskemål om förtydligande om vad som menas med att ett ärende har avslutats. Ärendebegreppet kan inte sägas vara helt klart inom socialförsäkringsområdet. Så anses t.ex. varje utbetalning av sjukpenning i ett löpande sjukfall som ett överklagbart beslut om sjukpenningen. Detta tyder på att ett löpande sjukfall kan indelas i flera på varandra följande ärenden. Regeringen anser emellertid i föreliggande sammanhang att den tolkningen bör göras att ärendet avslutas först när det föreligger beslut att inte längre utge sjukpenning. Motsvarande synsätt bör kunna anläggas på andra förmånsslag som är konstruerade på samma sätt som sjukpenningen. När ett ärende grundas på en ansökan om en förmån, det kan t.ex. handla om en ansökan om handikappersättning, bör det knappast behöva vara några problem att bestämma när ärendet avslutas. Det får anses ske när meddelar det slutliga beslutet om rätten till förmånen. Det skall framhållas att de föreslagna gallringsreglerna tar sikte specifikt på registren. Avsikten är inte att göra något ingrepp i vad som gäller generellt om bevarande och gallring av allmänna handlingar. Eftersom de föreslagna gallringsfristerna är uttryckta som maximitider kan uppgifter gallras ut ur registren när som helst under fristen. Beroende på hur denna möjlighet utnyttjas kan det bli nödvändigt att i större eller mindre utsträckning bevara uppgifter som gallras ut från ett register i annan form. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Skyldigheten att lämna registerut-| |drag avseende uppgifter i socialförsäkringsregister som| |förs gemensamt för RFV och försäkringskassorna skall | |fullgöras av försäkringskassorna. | | Uppgifter som finns i handlingar i elektroniska | |akter behöver inte tas med i registerutdrag enligt 10 §| |datalagen. Av registerutdraget skall dock framgå vilka| |handlingar som finns i en elektronisk akt som rör den| |registrerade. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV har inget att erinra mot de föreslagna reglerna om registerutdrag. RFV framför dock behov av vissa förtydliganden vad gäller registerutdrag för personer som inte är inskrivna hos . tillstyrker förslaget men påpekar, liksom RFV, att inte alla registrerade personer är inskrivna hos en försäkringskassa. Förslaget bör kompletteras med förfarandet i sådana fall. Kammarrätten i anser det oförenligt med det grundlagsfästa kravet på skydd för den enskildes personliga integritet vid dataregistrering av uppgifter om honom (2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen) att på sätt som föreslås i promemorian undanta uppgifter i de s.k. elektroniska akterna från skyldigheten att redovisa uppgifterna i registerutdrag enligt 10 § datalagen (1973:289). Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 § datalagen har den enskilde rätt att på begäran få registerutdrag med de personuppgifter som gäller honom. Registerutdrag ur gemensamma register Om någon hos en allmän försäkringskassa begär att få registerutdrag beträffande uppgifter i ett socialförsäkringsregister som förs gemensamt för de allmänna försäkringskassorna och RFV, skall underrättelsen enligt 14 § andra stycket SofrL lämnas av RFV. Denna skyldighet har ålagts RFV av praktiska skäl (prop. 1994/95:8 s. 35 f.). Under beredningen av departementspromemorian har RFV framfört att ansvaret för att registerutdrag i fråga om de gemensamma registren tillställs den enskilde bör ligga hos i stället för hos RFV. kan då samordna utdraget ur sådana register med utdrag ur sina egna register. Den en- skilde kommer att få en försändelse från med alla uppgifter från de register beträffande vilka ansvarar för uppgifternas riktighet. Den av RFV föreslagna ordningen gör, som framhålls i departementspromemorian, att den enskilde kan få en bättre överblick över vilka uppgifter som finns om honom i registren och är dessutom effektivare för socialförsäkringsadministra- tionen. Regeringen anser att förslaget bör genomföras. Registerutdrag och elektroniska akter Handlingarna i de elektroniska akterna kräver ett särskilt övervägande i detta sammanhang, av två skäl. För det första föreslås sökmöjligheterna för dessa handlingar begränsade till ärendebeteckning och beteckning på handling. En sökning i ett register med hjälp av personnummer eller namn kommer därför inte att avslöja några sådana uppgifter om personen som finns i handlingar i en elektronisk akt. Såvitt gäller ärenden i vilka personen är part eller motsvarande kan naturligtvis akten och därmed också handlingarna återfinnas med hjälp av den sammanställning som måste finnas i registret. Handlingarna i dessa ärenden skulle därefter i och för sig kunna tas med i registerutdrag. Om hjälpmedlet elektroniska akter blir så utnyttjat i verksamheten som det finns anledning att anta skulle emellertid en ordning enligt vilken alla handlingar måste i sin helhet återges i registerutdrag medföra att sådana utdrag blev mycket omfattande. Med hänsyn till att handlingarna såsom aktmaterial i indi- vidärenden i offentlig verksamhet omfattas av offentlighetsprincipen och förvaltningslagens bestämmelser om insyn och kommuniceringsskyldighet kan det inte anses motiverat med en sådan ordning. Undantag från skyldigheten enligt 10 § datalagen att lämna registerutdrag bör därför kunna göras för uppgifter i de handlingar som finns i en elektronisk akt. En förutsättning för detta bör dock vara att den registrerade vet vilka handlingar som finns i akter som rör honom. Bestämmelsen i 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen om att varje medborgare i den utsträckning som närmare anges i lag skall skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling utgör inget hinder mot det undantag som föreslås. Det bör alltså i den nya registerlagen tas in bestämmelser om att uppgifter i handlingar som finns i elektroniska akter hos försäkringskassorna och RFV inte behöver tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen men att det av utdraget skall framgå vilka handlingar som finns i en elektronisk akt som avser den registrerade. I det föregående har föreslagits begränsningar i fråga om sökbegrepp som innebär att endast ärendebeteckning och beteckning på handling får användas som sökbegrepp när det gäller elektroniska akter. Generell sökning efter personupp- gifter i handlingarna kan då inte ske. Det är således inte möjligt att söka fram uppgifter om en registrerad som finns i andra akter än dem som avser honom själv. Sådana uppgifter torde därmed inte vara att hänföra till personregister, vilket innebär att de inte heller omfattas av skyldigheten att lämna registerutdrag (se SOU 1996:40 s. 109 ff.). ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Datainspektionen skall kunna | |meddela generella för | | | |socialförsäkringsregistren. Departementspromemorian: Frågan om meddelande av föreskrifter om ADB-säkerhet har inte berörts i departementspromemorian. Remissinstanserna: Datainspektionen har anfört att även säkerhetsbe- stämmelserna bör omfattas av socialförsäkringsregisterlagen. Om så inte blir fallet bör Datainspektionen bemyndigas att meddela generella ADB- säkerhetsföreskrifter för socialförsäkringsregistren. Skälen för regeringens förslag: Datainspektionen anför i sitt remissyttrande över departementspromemorian att det är både byråkratiskt och opraktiskt om vart och ett av de register som inrättas med stöd av lagen skall anmälas till Datainspektionen och att inspektionen för varje register skall meddela ADB- säkerhetsföreskrifter. Även säkerhetsbestämmelserna bör därför omfattas av lagen. Om så inte blir fallet bör enligt Datainspektionen inspektionen bemyndigas meddela generella för socialförsäkringsregistren. Promemorians lagförslag bygger i denna fråga på det allmänt accepterade synsättet att säkerhetsbestämmelser - på grund av detaljeringsgraden och behovet av fortlöpande anpassningar till teknikutvecklingen - inte i någon högre grad lämpar sig för att tas in i lag. Regeringen anser inte att det finns skäl att ta in säkerhetsbestämmelser i socialförsäkringsregisterlagen, utöver de föreslagna bestämmelserna om direkt tillgång till uppgifter i registren, vilka kan sägas höra till området för ADB-säkerhet i vid mening. När det gäller Datainspektionens möjlighet att meddela generella säker- hetsföreskrifter för socialförsäkringsregister delar regeringen den uppfattning som inspektionen har framfört. Lagen bör därför förses med ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela sådana föreskrifter. Som Datainspektionen har anfört framstår det som opraktiskt om varje register som förs med stöd av den nya lagen skulle behöva anmälas särskilt till Datainspektionen. Socialförsäkringsregistren bör därför undantas från anmälningsskyldigheten. Denna fråga regleras på förordningsnivå. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Den nya | |socialförsäkringsregisterlagen skall träda i kraft den 1| |. | | Register som motsvarar sådana register som kan | |inrättas med stöd av den nya lagen och som har inrättats| |före ikraftträdandet skall få föras enligt äldre | |bestämmelser till utgången av . | | Det skall ankomma på RFV att lämna registerutdrag | |fram till ur de för RFV och | |försäkringskassorna gemensamma register som börjar föras| |efter . Departementspromemorians förslag omfattar inte frågan om registerutdrag men överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV och har inget att erinra mot de föreslagna ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna men anser att det behövs en särskild övergångsregel för utlämnande av registerutdrag ur gemensamma register som börjar föras efter lagens ikraftträdande. RFV och föreslår att verket även skall få lämna utdrag ur de gemensamma register som börjar föras efter . anser i vart fall att en ny registerlag bör kunna anstå till dess man vet hur begreppsapparaten i en ny generell lagstiftning på persondata- och integritetsskyddsområdet kommer att se ut. ifrågasätter skälen att inte avvakta resultatet och utvärderingen av pågående utred- ningsarbete inom data- och integritetsskyddsområdet. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 8 har lämnats en kortfattad redogörelse för innehållet i direktiv /46/EG om personuppgifter med särskild inriktning på myndighetsregister av förevarande slag. Regeringen bedömer att den nu föreslagna lagen är förenlig med direktivet i den meningen att regleringens huvudprinciper och konstruktion inte står i strid med direktivets bestämmelser. Lagen ger besked i frågor som är avgörande för den långsiktiga uppbyggnaden av ett modernt ADB-stöd för socialförsäkringsadministrationen, besked som bör ges . De stränga krav som ställs på administrationen att klara sina åligganden trots minskad resurstilldelning gör det särskilt angeläget att inte avvakta med en reformering. Ett antal ändringar, som inte kan i detalj överblickas, kommer att få göras i lagen i anslutning tll den generella lagstiftningen för genomförande av direktivet. Detta förhållande bör dock inte få fördröja lagens ikraftträdande. Regeringen instämmer mot bakgrund av det som har sagts i förslaget i departementspromemorian att den nya lagen bör träda i kraft . För de personregister som finns inom socialförsäkringsadmi- nistrationen gäller att de förs på grundval av olika författningar och beslut av Datainspektionen. Vissa register har inrättats med stöd av SofrL. Det finns också lokala sjukförsäkringsregister inrättade. Därutöver finns bostadstilläggsregistret som inrättats genom förordning utan särskilt bemyndigande i lag. Slutligen finns register som har inrättats efter beslut av Datainspektionen och som förs med stöd av övergångsbestämmelserna till SofrL. Den nya lagen bör i den mån de nu nämnda registren fortfarande förs vid ikraftträdandet göras tillämplig på dessa register. För att registren skall kunna anpassas till den nya lagen behövs en övergångstid som lämpligen bör bestämmas till . Regeringen anser att övergångsbestämmelsen bör utformas så att den inte hindrar att nuvarande register efter kan göras om till socialförsäkringsregister enligt den nya lagen. RFV och har föreslagit en övergångsbestämmelse för innebärande att RFV under detta år, i stället för försäkringskassorna, skall lämna registerutdrag ur de gemensamma register som börjar föras efter . Förslaget motiveras av att RFV lämnar registerutdrag ur gemensamma register som förs med tillstånd av Datainspektionen. RFV ser det som en praktisk fördel att alla utdrag ur gemensamma register lämnas av RFV . Regeringen anser att det bör införas en övergångsbestämmelse i enlighet med det förslag som RFV och lämnat. 10 Utlämnande av uppgifter från i samband med prisfastställelse avseende läkemedel m.m. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Bestämmelserna i 3 § lagen | |(1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel | |m.m. kompletteras så att det tydligt framgår att | |uppgifter som sökanden i samband med ett beslut om | |prisfastställelse lämnat kan | |utlämnas av verket till sjukvårdshuvudmännen liksom | |uppgifter sjukvårdhuvudmännen lämnat kan utlämnas till| |sökanden. Vidare införs en bestämmelse i sekretesslagen| |av innebörd att sekretess som gäller hos Riksförsäkrings-| |verket med stöd av 8 kap. 6 § första stycket 1 sek- | |retesslagen överförs till de sjukvårdshuvudmän som får del| |av uppgifterna i samband med överläggningar enligt | |lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. | |Sekretessen skall dock inte gälla om en sekretessbe- | |stämmelse til skydd för samma intresse ändå är tillämplig| |hos eller kommunen. Skälen för regeringens förslag: trädde lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. i kraft. Genom denna lag upphävdes lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Såväl enligt den gamla som den nya lagen åvilar det att fastställa pris på de läkemedel och vissa andra varor som omfattas av läkemedelsförmånen. Jämlikt 3 § lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. skall Riksförsäkrings- verket innan det fastställer ett försäljningspris för en vara ge den som ansökt om prisfastställelsen och sjukvårdshuvudmännen möjlighet till överläggningar med myndigheten. Då fråga uppkommer om ändring av ett fastställt pris skall hålla överläggning med den som marknadsför varan och med sjukvårdshuvudmännen om någon av de nu nämnda begär det. I samband med de nu nämnda överläggningarna torde det vara påkallat att överlämnar vissa ingivna uppgifter till sjuk- vårdshuvudmännen och sökanden. De uppgifter som skall överlämnas är sådana som behövs för att uppfylla syftet med överläggningarna, nämligen att bereda sjukvårdshuvudmännen insyn och medverkan i prisfastställelsen. För att tydliggöra att sådana uppgifter skall utlämnas bör enligt regeringens mening 3 § lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. kompletteras så att detta klart framgår.