prop · GK0370 · 1997-01-01 00:00:00 — För att förhindra att valsedlar som tillhandahålls av gäller för annat än det parti som beställt dem införs en regel som innebär att endast ombud eller personer som ombuden utpekat, kan beställa valsedlar för partier som skyddat sin partibeteckning enligt 5 kap. Regeln stoppar effektivt missbruket med s.k. piratlistor från personer som utnyttjar etablerade partiers beteckning. De innebär vidare att s.k. spränglistor från partiernas minoriter inte längre blir möjliga. Endast av partiet godtagna s.k. särlistor kommer att levereras. Förevarande regel har i viss mån samma tillämpningsområde som 12 §. Detta är t.ex. fallet om ett parti har rätt till gratis valsedlar enligt vad som sägs i 8-10 §§ och har skyddat sin beteckning. 8 och 9 §§ Paragraferna motsvarar del av 6 kap. 4 § första stycket och 5 § första stycket vallagen. I paragraferna har intagits föreskrifterna om vilka partier som har rätt till gratis valsedlar. Endast språkliga justeringar har gjorts. 10 § Paragrafen saknar motsvarighet i gällande rätt och reglerar rätten till valsedlarna i val till . Reglerna har utformats efter mönster av reglerna om val till . Anknytningen till riksdagsvalet gäller emellertid inte längre vilket var fallet vid valet till . I den nya vallagen har röstandelen för fria valsedlar anknutits till valen till ; för nästa val gäller det val som hölls . 11 § Motsvarar 6 kap. 5 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. 12 § Bestämmelsen, som motsvarar 6 kap. 4 § andra stycket i den nuvarande vallagen, innebär att inte levererar valsedlar utan att kostnaden är täckt. 13 § Bestämmelserna i paragrafen motsvarar 6 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. De behandlar när och hur återbetalning av förskott skall ske till partier som vid valet fått röster så det uppfyller kraven i 8-10 §§. 14 § Paragrafen anger att tryckning av partibeteckning och kandidatnamn samt valkrets- och valbeteckning sker utan kostnad. Bestämmelsen motsvarar 6 kap. 7 § första stycket i den nuvarande vallagen. När skall valsedlar beställas? 15 § Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 § i den nuvarande vallagen. Den anger att skall bestämma en sista dag då valsedlar skall beställas för att de skall kunna levereras före valet. Valsedlar levereras också om beställningen kommer in senare men bara om leverans kan ske före valdagen. 16 § Bestämmelsen motsvarar 6 kap. 10 § andra stycket i den nuvarande vallagen. I praktiken kommer, liksom , hanteringen av valsedelsbeställningarna att ske vid länsstyrelserna. Därför har den nuvarande vallagens föreskrift också tagits in i förslaget. Hanteringen av anmälningar av kandidater enligt 5 kap. 13 § och beställning av valsedlar kommer således att ske i ett sammanhang och på ett ställe. 17 § Bestämmelsen om överklagande motsvarar 6 kap. 10 § första stycket i den nuvarande vallagen. 7 kap. Röstlängder och röstkort Bestämmelserna i detta kapitel grundas på det nya röstlängdssystemet. De bestämmelser i 4 och 7 kap. i den nuvarande vallagen som inte anges nedan har utgått som en följd av det nya systemet. Vem som skall finnas i röstlängd 1-3 § Ersätter del av bestämmelserna om röstlängd i 4 kap. 2 §, 11 § andra stycket och 12-14 §§ i den nuvarande vallagen. Av 1 § andra stycket framgår att om en anmälan görs skall väljaren tas upp i röstlängd. Något krav på att anmälan måste åtföljas av en adressuppgift finns inte, men endast den som uppger adress kan få röstkort, se vidare 7 §. Av andra stycket framgår vidare att endast den som varit folkbokförd med automatik tas upp i röstlängden. Som framgår av avsnitt 8.2 bör vid ikraftträdandet av denna lag emellertid gränsen bestämmas till den tidpunkt då det nya folkbokföringssystemet togs i bruk, dvs. Se också kommentaren till övergångsbestämmelserna. 1 § tredje stycket har tillkommit för att undvika rättsförluster för utlandssvenskarna. En avgiven röst skall alltså jämställas med en anmälan om att få finnas i röstlängd. Innebörden av en sådan avgiven röst är att rösten visserligen underkänns vid det stundande valet, eftersom personen i fråga inte finns upptagen i röstlängden före valet, (jfr 4 §) men personen kommer att finnas i röstlängden för de kommande tio åren. I 3 § används uttrycket andra utlänningar efter mönster av den nuvarande vallagen för att ange vilka som utöver dem som räknas upp i första och andra stycket har rösträtt i kommunala val. Uttrycket täcker också statslösa personer. Vilka uppgifter en röstlängd grundar sig på 4 § Ersätter 4 kap. 1 § och del av 2 §, 11 § och 12 § i den nuvarande vallagen. Som framgår av avsnitt 8.3 föreslås tillskapandet av särskild lag om röstlängdsregister. Registret kommer att bestå av uppgifter som i huvudsak hämtas från aviseringsregistret. Uppgifter om valdistrikt hämtas dock från fastighetstaxeringsregistret. Vidare framgår av avsnitt 8.1 att det nya röstlängdssystemet skall användas både vid val och omröstningar. Ur röstlängdsregistret framställs röstlängderna. Särskilt om röstlängd vid val till 5 § Motsvarar 11 § lagen (1995:374) om val till . Bestämmelserna i denna paragraf gör det möjligt för unionsmedborgare som är bosatta i att rösta här i landet. I första stycket anges att den unionsmedborgare som är bosatt här och som önskar utöva sin rösträtt har att göra anmälan (jfr artikel 8.1 i direktivet 93/109/EG) om att han eller hon önskar bli upptagen i röstlängd. tillhandahåller blanketter för anmälan. I andra stycket anges att den som gör en sådan anmälan som avses i första stycket i en skriftlig försäkran skall lämna vissa för hans eller hennes rätt att rösta relevanta uppgifter (jfr artikel 9.2 i direktivet). Om unionsmedborgare lämnar uppgifter i försäkran som är oriktiga kan det föranleda straffansvar för osant intygande enligt 15 kap. 11 § första stycket . I tredje stycket föreskrivs att det skall fattas ett beslut i anledning av ansökan. Detta sker genom att röstlängden upprättas. Underrättelse om sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där den som avses med beslutet är medborgare. beslut att ta upp den som gjort anmälan i röstlängd grundas således dels på uppgifterna i anmälan och i försäkran, dels på en kontroll av att den som gjort anmälan var folkbokförd här i landet före valdagen. Enligt artikel 7 direktivet har bosättningsstaten rätt att kontrollera att unionsmedborgare inte har förlorat rösträtten i sin hemstat. Det är från svenska synpunkter främmande att frånta någon hans rösträtt. Någon sådan kontroll som direktivet ger möjlighet till bör därför inte företas från svensk sida. Om en uppgift av den innebörden ändå lämnas bör den lämnas utan avseende. Skyldigheten att underrätta hemstaten följer av artikel 13 direktivet som föreskriver att bosättningsstaten skall, i tillräckligt god tid före valet, förse hemstaten med information om medborgare i denna som finns upptagna i röstlängden. Vidare föreskrivs att hemstaten skall, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång. I vilken röstlängd skall de som har rösträtt finnas? 6 § Motsvarar del av 4 kap. 2 § och 14 § i den nuvarande vallagen. Det är bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folkbokföringsort som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängden. En förutsättning är dock att registrering av ändrad folkbokföringsort hunnit ske eftersom det är det faktiska innehållet i aviseringsregistret på kvalifikationsdagen som skall ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna. innehåller inte uppgifter om valdistrikt. Uppgifter om valdistrikt hämtas från registret för fastighetstaxering. 7 § Motsvarar 7 kap. 1 § och 2 § första och tredje styckena i den nuvarande vallagen. Jfr kommentaren till 1 § andra stycket. 8 § Ersätter 7 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande vallagen. I avsnitt 8.1 har tidsschemat för det nya röstlängdssystemet vid ett ordinarie val beskrivits. 9 § Motsvarar 7 kap. 3 § första och andra styckena i den nuvarande vallagen. Någon uttrycklig motsvarighet till tredje och fjärde styckena finns inte eftersom systemet med gällande röstlängd tas bort och kvalifikationsdagen endast är före valdagen. Eftersom röstlängdsregistret upprättas genom ett uttag ur aviseringsregistret på kvalifikationsdagen finns det inte någon röstlängd att framställa röstkort mot före . Kravet på att den som vill ha ett duplettröstkort skall uppge sitt hemvist i den ort där han är uppförd i röstlängd, eller i den ort där han senast var folkbokförd har tagits bort som överflödigt. I det nya systemet räcker det med personnummer och namn. 10 § Bestämmelsen har ingen motsvarighet i den nuvarande vallagen. Den är en följd av reglerna om utlandssvenskarna i det föreslagna röstlängdssystemet. Anmälan skall göras till en skattemyndighet, inte till . Det krävs inte att anmälaren särskilt uppger att anmälan avser en önskan att bli införd i röstlängd. Blanketter för anmälan bör finnas hos skattemyndigheten, och samtliga utlandsmyndigheter oavsett vilka av dessa som också kommer att utgöra röstmottagningsmyndigheter. Rättelse av uppgifter i en röstlängd 11 § Ersätter 4 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Det är bestämmelserna i folkbokföringslagen (1991:481) om rätt folkbokföringsort som skall ligga till grund för bedömningen om uppgifterna i röstlängden skall rättas. Vid framställningen av röstlängderna skall det faktiska innehållet i aviseringsregistret på kvalifikationsdagen ligga till grund för uppgifterna i röstlängderna (jfr kommentaren till 6 §). Detta innebär att en flyttning som gjorts före valdagen, men inte hunnit registreras på kvalifikationsdagen inte kan beaktas. Bestämmelsen om rättelse kompletterar den allmänna regeln om rättelse av skrivfel och liknande som följer av 26 § förvaltningslagen (1986:223). Som framgår av kommentaren under 1 § tredje stycket leder en anmälan om adress eller avgiven röst från någon som inte tagits upp i röstlängden inte till att röstlängden skall rättas, om uppgiften lämnas före valdagen. 12 § Ersätter 15 § i lagen om val till . En särreglering torde vara nödvändig eftersom direktivet anger att medlemsstaterna är skyldiga att motverka att någon röstar två gånger i samma val till . Det kan dock antas att bestämmelsen i praktiken inte kommer att tillämpas särskilt ofta. Detta hänger samman med dels det förhållandet att röstning sker med endast någon eller i de olika medlemsstaterna, dels med att staterna mer sällan för register på personnivå över vilka av de som varit upptagna i röstlängden som också faktiskt röstat. Det förhållande att sista dag för rättelse enligt 11 § gått till ända påverkar givetvis inte rättelse enligt förevarande paragraf. 13 § Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen. Den ger en förklaring till hur hanteringen av röstlängderna skall gå till, se 9 kap. 9 § där det uttryckligen sägs att röstlängderna skall finnas i respektive vallokal. 14 § Motsvarar 4 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. 1 § Första stycket har ingen direkt motsvarighet i vallagen, men innebär ingen saklig ändring. Valkuvert används för att lägga ner valsedeln i vid alla former av röstning. Ytterkuvert för budröstning används som namnet anger vid budröstning - men också vid röstning genom lantbrevbärare - för att stoppa ned valkuvert i. Fönsterkuvert används vid röstning utanför vallokal för att stoppa ned valkuvert och ytterkuvert för budröstning i. Andra stycket motsvarar 8 kap. 8 § första stycket i den nuvarande vallagen. distribuerar valkuvert vid valen. 2 § Motsvarar 8 kap. 8 § andra stycket i den nuvarande vallagen. har kuvertet en urstansning på mitten av ena långsidan. 3 § Bestämmelserna motsvarar delvis 8 kap. 9 § första och andra styckena i den nuvarande vallagen. De behandlar var valkuverten skall finnas. Ändringarna är en följd av vallagskommittés förslag att särskilda röstmottagningsställen inom landet skall ersätta de tillfälligt inrättade postkontoren för röstmottagning på bl.a. institutioner samt av att fartygsröstningen ersätts med brevröstning. 4 § Första stycket motsvarar 8 kap. 9 § tredje stycket i den nuvarande vallagen, och anger partiernas rätt till gratis valkuvert och ytterkuvert för budröstning. I andra stycket regleras partiernas rätt till kuvert i valet till som finns i 23 § lagen om val till . 1 § Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet . Principen om offentlighet vid val finns dock i 8 kap. 10 § första stycket första meningen i den nuvarande vallagen. Den nya bestämmelsen innebär inte någon skillnad i förhållande till vad som gäller . 2 § Första stycket motsvarar del av 8 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. I bestämmelsen har införts föreskrifter som talar om hur röstningen går till med ett ökat personvalsinslag. när valet i första hand var ett partival räckte det att tala om att en valsedel skulle läggas in i ett kuvert. Den nya bestämmelsen har utformats så att det framgår att väljarna skall välja en valsedel med partibeteckning som motsvarar det parti de tänker rösta på samt att de har möjlighet att göra en särskild personmarkering för den kandidat de vill se vald. Genom detta har väljarna avgett sin röst. Andra stycket motsvarar 8 kap. 14 § i den nuvarande vallagen som reglerar funktionshindrades möjligheter att få hjälp vid röstningen. 3 § Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet i vallagen. Se dock 8 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. Den har tagits med för att visa vid vilka olika ställen det kan förekomma röstning. 4 § Bestämmelsen motsvarar del av 9 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. 5 § Första stycket motsvarar del av 8 kap. 1 § första stycket i den nuvarande vallagen och anger var väljarna skall rösta. Ändringarna är en följd av förslaget att särskilda röstmottagningsställen inom landet skall ersätta de tillfälligt inrättade postkontoren samt av att fartygsröstningen ersätts med brevröstning. Väljare som inte kan rösta i sin vallokal kan inte rösta i annan vallokal. Däremot kan sådana väljare enligt den föreslagna texten rösta i annan röstningslokal än vallokal. Andra och tredje stycket anger i vilka fall undantag medges från huvudregeln i första stycket. 6 § I paragrafen finns bestämmelser om röstkort som enligt föreskriften bör finnas med vid röstning i vallokal och vid utlandsmyndighet. Vid övriga röstmottagningsställen måste röstkortet vara med för att väljaren skall kunna utöva sin rösträtt. Bestämmelserna motsvarar 8 kap. 3 § i den nuvarande vallagen, med de ändringar som följer av vad som sagts under 5 §. 7 § Motsvarar del av 8 kap. 10 § första stycket andra meningen i den nuvarande vallagen. Föreskrifter om väljarens valhemlighet finns också i 3 kap. 1 § regeringsformen. Där sägs att utses genom fria, hemliga och direkta val. 8-10 § Bestämmelsen i 8 § motsvarar innehållet i 8 kap. 4 § sista meningen i den nuvarande vallagen och utsäger det självklara att det skall finnas en valurna för varje val. Bestämmelsen i 9 § om att det skall finnas röstlängd i vallokalen motsvarar innehållet 4 kap. 20 § och 9 kap. 3 § sista stycket sista meningen i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen i 10 § om att det i röstningslokalerna skall finnas ett exemplar av vallagen motsvarar 8 kap. 12 § första stycket i den nuvarande vallagen. 11 § Motsvarar 8 kap. 12 § andra stycket i den nuvarande vallagen, med de ändringar som följer av vad som sagts under 5 §. Vidare har vissa följdändringar vidtagits på grund av det ökade personvalsinslaget och det därav föranledda anmälningsförfarandet. Av 5 kap. 20 § förslaget framgår att de listor som upprättas avser de partier som anmält kandidater. Detta är också den information som väljarna behöver ha reda på för att kunna göra sin personmarkering. Andra ändringar på dessa partiers valsedlar beaktas inte. 12 § Motsvarar 6 kap. 9 § första stycket, del av 9 kap. 6 §, 10 kap. 5 a och 7 a §§ i den nuvarande vallagen. I första stycket första meningen anges den gällande regeln att valsedlar skall finnas i anslutning till röstningslokaler. I andra meningen har regeln om att det är möjligt att anordna en sådan plats i röstningslokalen om den inte kan anordnas i anslutning till röstningslokalen gjorts generell. Vidare sägs i stycket att visst material skall finnas tillgängligt på sådan plats. Detta är partimarkerade valsedlar för partier som fått mer än en procent av rösterna vid något av de två föregående riksdags- respektive europaparlamentsvalen och blanka valsedlar. Med blanka valsedlar menas valsedlar utan någon partibeteckning eller kandidatnamn, s.k. ifyllningsvalsedlar. Av andra stycket framgår att det är valförrättarna och röstmottagarna som skall se till att dessa valsedlar finns på den anvisade platsen. Tredje stycket anger sedan att partierna skall ha möjlighet att lägga ut sina valsedlar, dvs. sådana valsedlar som inte hålls till handa av valmyndigheterna, på den plats som anordnats. görs i princip en skillnad mellan den plats som finns för de blanka och de partimarkerade valsedlarna samt för den plats som finns för andra valsedlar. Det är emellertid rimligt att valsedlarna finns tillgängliga för väljarna på samma plats. Valförrättarna eller röstmottagarna har ansvar för tillgängligheten endast vad avser blanka valsedlar samt partimarkerade valsedlar för partier som fått mer än en procent av rösterna vid något av de två föregående angivna valen. Därutöver har valförrättarna eller röstmottagarna enligt grunderna för 14-16 §§ förslaget ett allmänt ansvar för ordningen i vallokalen och därtill anslutande utrymmen. Det medför att dessa även svarar för ordningen bland samtliga valsedlar som läggs ut (jfr VPN 1985:35). Detta behövs inte utsägas direkt i lagtext. I tredje stycket sista meningen anges att namnvalsedlar inte får läggas ut i vissa röstningslokaler. I förhållande till den nuvarande vallagen har en saklig ändring skett i det att namnvalsedlar får läggas ut på postkontoren (se avsnitt 9.4). Förslaget innebär inte någon skyldighet för valmyndigheterna eller posten att lägga ut namnvalsedlar även på postkontoren. Däremot öppnas en möjlighet för partierna att få ut sina namnvalsedlar. Det kan förutses att det i praktiken kommer att finnas, förutom partimarkerade och blanka valsedlar, namnvalsedlar för partier från den egna valkretsen. 13 § Motsvarar delvis 8 kap. 9 § i den nuvarande vallagen. Att kuvert enligt den föreslagna bestämmelsen skall finnas också i vallokal innebär ingen saklig skillnad mot vad som gäller . 14 § Första stycket motsvarar 8 kap. 11 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Ordningen vid val och i röstningslokal regleras givetvis också av bestämmelserna i ; se t.ex. 17 kap. 8 och 9 §§ . 15 och 16 §§ Motsvarar 8 kap. 11 § första och andra stycket i den nuvarande vallagen. Den lägger ansvaret för ordningen i röstningslokalen och utrymmen intill på valförrättaren och röstmottagaren. Vid sådan oordning som medför att röstning inte kan fortsätta lämnas möjlighet att avbryta röstningen. Valförrättning och röstmottagning skall dokumenteras 17 § Motsvarar delvis 8 kap. 13 § i den nuvarande vallagen. Förslaget innebär att också blanketterna för de anteckningar som skall föras i andra röstningslokaler än vallokaler skall fastställas av . Reglerna i kapitlet är till stora delar klara och enkla. Lagtexten behöver endast mera sällan kommenteras. Detta gäller för samtliga kapitel vilka behandlar röstningsförfarandet. När får röstning pågå i en vallokal? 1 § Att röstning som huvudregel pågår mellan kl. 8 och 20 motsvarar 9 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. 2 § Paragrafen motsvarar 9 kap. 2 § i den nuvarande vallagen. För att uppfylla offentligheten vid röstningen och rösträkningen och därigenom motverka valfusk föreskrivs liksom att valurnorna skall visas upp innan röstningen påbörjas. 3 § Första stycket motsvarar 8 kap. 10 § andra stycket i den nuvarande vallagen och anger att de väljare som kommit in i vallokal eller anslutande område skall lämnas tillfälle att rösta. I andra stycket har intagits regeln om avslutning av röstning i vallokal. Den har på grund av samhörigheten med regeln i första stycket tagits in här och motsvarar 9 kap. 5 § i den nuvarande vallagen. Hur röstning i vallokal går till 4 § Motsvarar del av 8 kap. 1 § och 9 kap. 3 § i den nuvarande vallagen. Föreskriften om att väljarna skall hänvisas till ledig valskärm och rösta där innebär inte att valförrättarna kan vägra att ta emot ett valkuvert från en väljare som vill stoppa sina valsedlar i valkuvert ute i vallokalen och, trots uppmaning från valförrättarna, inte vill rösta avskilt bakom valskärmen. I vissa fall kan möjligen väljarens beteende när valhemligheten frivilligt kränks uppfattas som agitation. Den allmänna skyldigheten för valförrättarna att hålla ordning i vallokalen och hindra agitation i vallokalen medför att väljaren kan komma att behöva avvisas. Detta torde dock bli fallet endast i mycket uppenbara fall. Detta medför dock inte att det finns skäl att senare inte ta emot rösten från väljaren. 5 § Motsvarar del av 9 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. För att kunna pricka av personen i röstlängden har förrättarna rätt att begära att väljaren skall uppge namn och födelsetid. Någon skyldighet för väljarna att identifiera sig i vallokalen föreskrivs inte, jfr avsnitt 9.6. 6 § Motsvarar del av 9 kap. 3 § tredje stycket och 4 § i den nuvarande vallagen Paragrafen behandlar de inledande kontroller valförrättarna skall utföra. I den nya vallagen anges dessa fullständigt för samtliga ställen där röstning kan äga rum. Att kontrollskyldigheten uttryckligen anges omfatta också att ett valkuvert uppenbart innehåller en valsedel innebär inte någon saklig ändring, eftersom ett kuvert som inte uppfyller dessa krav inte får tas emot enligt nuvarande 9 kap. 4 §. Valkuvert skall således liksom inte tas emot om det innehåller fler än en valsedel eller innehåller annat än en valsedel. Granskningen om valkuvert innehåller fler än en valsedel behöver dock inte drivas för långt eftersom det finns regler i 18 kap. 10 § förslaget för hur dessa fall skall regleras. Ändringen är systematiskt motiverad. 7 § Paragrafen behandlar fall där valkuvert inte skall tas emot. Första stycket motsvarar del av 9 kap. 4 § i den nuvarande vallagen och har i övrigt ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen, men innebär inte någon ändring av hur nuvarande regler skall tillämpas. Den innebär ett angivande vad som skall ske om föreskrifterna i 6 § förslaget inte är uppfyllda. Andra stycket motsvarar del av 9 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. 8 § Uppfylls de krav som framgår av de båda föregående paragraferna skall rösterna tas emot av valförrättarna och läggas i valurnan. Det bör således ankomma på valförrättaren att stoppa ner kuverten i valurnan. Detta motsvarar vad som gäller enligt delar av 9 kap. 3 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. När en röst skall lämnas genom bud 9-11 §§ Bestämmelsen i 9 § hänvisar till 14 kap. om budröstning och motsvarar 8 kap. 2 § andra stycket i den nuvarande vallagen. De båda övriga paragraferna motsvarar del av 11 kap. 7 § första stycket vallagen. Någon uttrycklig skyldighet att kontrollera att valkuvert inte är tomt och att det innehåller en valsedel finns inte . Av nuvarande 11 kap. 9 § följer emellertid att kuvert som inte uppfyller dessa krav inte får tas emot. Ändringen är därför systematiskt motiverad men innebär inte någon faktisk förändring i förhållande till vad som gäller . Se också kommentaren till 6 §. Den nuvarande skyldigheten att kontrollera att försändelsen är i föreskrivet skick har ersatts med ett uttryckligt angivande av vilka kontrollåtgärder som valförrättaren skall vidta. Dessa åtgärder framgår av en jämförelse mellan 11 kap. 7 § och 11 kap. 3, 4, 6 a och 9 §§ i den nuvarande vallagen. Uttrycket ytterkuvert för budröst ersätter den nuvarande benämningen valsedelsförsändelse. Den terminologin används fortsättningsvis. Den kontroll som valförrättarna kan göra beträffande budet och vittnena vad gäller släktskap, ålder, m.m. är att ställa en fråga till budet.