prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Styrelsen för riksfärdtjänst avvecklades /94. En särskild avvecklingskommitté inrättades för att bl.a. svara för utbetalningar av medel för resor med riksfärdtjänsten, vilka beslutats före och som utförts fram t.o.m. utgången av . Det kan dock tänkas att det även efter den tidpunkten kan komma in räkningar för sådana resor med riksfärdtjänsten för vilka staten har ett betalningsansvar, teoretiskt sett ända fram . Medel bör därför reserveras för betalning för sådana resor och för viss administration av verksamheten. För föreslås ett anslag på för kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. Utvärdering av riksfärdtjänstens kommunalisering I samband med kommunaliseringen av riksfärdtjänsten gav regeringen för Prognos- och viss Utvecklingsverksamhet i uppdrag att utvärdera reformen. Delegationen har sedermera transformerats till , . Av rapporten, Riksfärdtjänsten efter kommunaliseringen (1995:1), framgår att det oförändrat är ca 25 000 personer, som nyttjar riksfärdtjänsten. Det genomsnittliga resandet har emellertid minskat med , vilket sannolikt beror på att många kommuner har infört begränsningar i de generella tillstånden och tagit bort resenärernas möjlighet att fritt välja taxi som färdmedel. Taxi svarar oförändrat för av antalet resor med riksfärdtjänsten. Kostnaderna har dock minskat till ca exkl. moms. Skälen anges vara en kombination av samordnad upphandling, ökad samåkning via beställningscentraler, ökad konkurrens inom taxinäringen samt att resenärernas möjlighet att fritt välja taxi som färdsätt har reducerats. Parallellt med har vissa handikappförbund genomfört en egen utvärdering av riksfärdtjänsten. Den redovisas i rapporten i , utvärdering ur ett brukarperspektiv efter kommunaliseringen/, Petzäll . Medan utvärdering fokuserar på kvantitativa aspekter som resande och kostnader m.m. så fokuserar handikappförbundens studie i första hand på kvalitativa aspekter som resenärernas upplevelser. Enligt handikappförbundens undersökning har resenärerna som helhet inte upplevt några påtagliga skillnader i hur riksfärdtjänsten fungerat före och efter kommunaliseringen. Avgiftens storlek anses rimlig och har ingen större betydelse för personernas resande. av resenärerna är dock missnöjda med riksfärdtjänsten. Det gäller främst långa förbeställningstider samt omständliga ansökningsförfaranden. Var tredje resenär anser att riksfärdtjänstens rutiner innebär ett intrång i den personliga integriteten. I rapporten understryks också behovet av att samhället bevakar de skillnader som kan uppstå beroende på olika tillämpning av lagen. Regering och riksdag har framhållit att riksfärdtjänsten är en viktig del av en transportpolitik, som syftar till god tillgänglighet för alla. Den är därmed ett viktigt led i normaliseringen och integreringen av funktionshindrade människor i samhället. Riksfärdtjänsten utgör också en av resenärerna mycket uppskattad service. är det inte aktuellt att vidtaga några åtgärder med anledning av utvärderingen. Regeringen kommer dock att följa utvecklingen på området. 8 E. Kommunikationsforskning och meteorologi 1994/95 Utgift 32 6001) Anslagssparande 0 1995/96 Anslag 49 356 Utgiftsprognos 49 356 därav 1996 39 742 1997 Förslag 32 205 1998 Beräknat 29 418 1999 Beräknat 29 418 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. () är ett nationellt transportforskningsinstitut som utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Det övergripande målet för institutet är att genom forskning och utveckling bidra till ett effektivare, tillgängligare, säkrare och miljövänligare trafik- och transportsystem. Institutet skall svara för övergripande analyser och konsekvensbeskrivningar av transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att den avgiftsfinansierade delen av verksamheten gav ett överskott på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ingen avvikelse mellan anslag och utfall. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande målet för VTI bör ligga fast även för den kommande| | planeringsperioden. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 32 205 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 100 000 tkr | | | | Övrigt | | | | Överväganden rörande mål och inriktning avseende kommunika- | | tionsforskningen redovisas även i propositionen om forskning | | (prop. 1996/97:5) | -------------------------------------------------------------------- Verksamhetens intäkter uppgick för /95 till , varav anslaget var och utgjordes av avgifter och andra intäkter. Verksamhetens kostnader uppgick till . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader utgjordes av ett överskott på . () revisionsberättelse innehåller inga invändningar mot VTI:s årsredovisning. Regeringen konstaterar att ett underskott i verksamheten på för /94 bytts i ett överskott på . Delårsrapporten för visar ett överskott på men detta förväntas förbrukas på grund av beställningsstopp under . De totala effekterna av att ser över sina uppdrag till VTI är oklara. Regeringen vill betona att över skall myndighetens resultat möjliggöra nödvändiga ersättnings- och nyinvesteringar, vilket innebär att VTI skall klara erforderliga kapitalkostnader. Till skillnad från privata konsultföretag är det inte VTI:s uppgift att generera betydande överskott. Den viktigaste uppgiften enligt regeringen är att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva samhällsmotiverad tillämpad forskning av hög kvalitet. Årsredovisningen visar att myndigheten i allt väsentligt har uppfyllt målen. Verksamhetsbeskrivningen i årsredovisningen bör dock förbättras. Regeringen har för avsikt att ställa krav på myndigheten att redovisa forskningen på verksamhetsgrenar som på ett bättre sätt beskriver den verksamhet VTI bedriver. RRV slår i rapporten (RRV1996:22) Delat ansvar för forskning - beställare och utförare inom kommunikationssektorn fast att VTI har en viktig funktion och svarar för en samhällsekonomiskt motiverad forskning, vilket även är regeringens mening. Övergripande mål och inriktning bör därför ligga fast. Målet skall således alltjämt vara att utforma verksamheten så att den fortlöpande kan utvecklas i enlighet med forskningsfinansiärernas krav på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. VTI måste kontinuerligt se över sin kompetens inom de områden som är strategiska för VTI:s framtid. I detta ingår också att avveckla delar som inte efterfrågas. Precis som avser regeringen ställa krav på att uppdragsintäkterna bör uppgå till av intäkterna. beräknas uppdragsintäkterna uppgå till . 1994/95 Utgift 101 0801) Anslagssparande 57 632 1995/96 Anslag 197 735 Utgiftsprognos 297 500 därav 1996 201 000 1997 Förslag 150 771 1998 Beräknat 147 853 1999 Beräknat 147 853 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna övergripande kommunikationspolitiskt motiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. Beredningen skall också svara för information och dokumentation inom forskningsområdet. De övergripande målen för beredningen är att medverka till att bygga upp en för kommunikationssektorn gemensam kunskapsbas och säkerställa tillgången till väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare, att ta fram underlag som kan bidra till att uppnå de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling samt att stödja kunskapsutvecklingen inom områden där det saknas en naturlig annan huvudman för verksamheten. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på ett betydande anslagssparande. Prognosen visar däremot att utgifterna väsentligt kommer att överstiga anslaget. Förskjutningen i utgifter mellan budgetåren beror till stor del på att KFB i enlighet med sin inriktningsplan inlett verksamhet på flera nya områden inom vilka utgifter ackumulerats i en uppbyggnadsfas med programarbete m.m. Ytterligare faktorer som påverkar den tidsmässiga fördelningen av utgifterna är finansieringen av det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram som är beroende av beslutsprocessen inom EU samt att vissa forskningsmedel utbetalas först vid godkänd slutredovisning. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen bör ligga fast även under den kommande | | planeringsperioden. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 150 771 tkr | | | | Övrigt | | | | Överväganden rörande mål och inriktning avseende kommunika- | | tionsforskningen redovisas även i propositionen om forskning | | (prop. 1996/97:5). Resultat relaterat till KFB:s verksamhetsmål och ekonomi har redovisats i årsredovisning och i fördjupad anslagsframställning. Vidare har RRV på regeringens uppdrag redovisat en uppföljningsstudie av den omläggning av kommunikationsforskningens organisation som genomfördes från och med /94. RRV har inte haft några invändningar mot KFB:s årsredovisning. Då flertalet av KFB:s verksamhetsmål avser slutet av planeringsperioden /94-1995/96 kan inte måluppfyllelsen stämmas av fullt ut i årsredovisningen. Utvecklingen har dock genomgående varit positiv och enligt regeringens uppfattning visar årsredovisningen att de verksamhetsmål som gäller på kort sikt är på väg att uppfyllas och att beredningen i övrigt inrättat sin verksamhet i enlighet med de mer långsiktigt inriktade målen. Mot bakgrund av resultatbedömningen och de överväganden som regeringen redovisar i propositionen om forskning (prop. 1996/97:5) anser regeringen att de övergripande mål för KFB:s verksamhet som lades fast forsknings- politiska proposition bör gälla även för kommande planeringsperiod. För att medge en förstärkning av forsknings-, utvecklings- och demon- strationsverksamhet avseende kollektivtrafik och samhällsbetalda resor, i enlighet med vad som anförs i prop. 1996/97:5, anser regeringen att KFB:s ramanslag för bör höjas med i förhållande till det anslag som beräknats för . I förslaget till höjning av ramanslaget har även beräknats en kompensation för ökade lokalkostnader vid universitet och högskolor. KFB har, med stöd av sitt särskilda bemyndigande att besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt för en sexårsperiod, gjort sådana åtaganden för totalt avseende budgetåren 1997 och 1998. Det är angeläget att KFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt som löper över . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis skall vara möjligt för beredningen att fatta sådana beslut för en sexårsperiod. Det bör såsom ankomma på regeringen att i regleringsbrevet närmare precisera en högsta ram för sådana åtaganden. Bidrag till forskning om el- och hybridfordon 1994/95 Utgift 29 0971) Reservation 903 1995/96 Anslag 61 000 Utgiftsprognos 54 200 därav 1996 30 200 1997 Förslag 20 000 1)Beloppen anges i tusental kr fattade vid /93 beslut om att Kommunikationsforsk- ningsberedningen skulle inleda ett fyraårigt forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram rörande användningen av el- och hybridfordon. För föreslår regeringen att anvisas för programmets fortsatta genomförande. 1994/95 Utgift 12 3001) Anslagssparande 3 598 1995/96 Anslag 34 810 Utgiftsprognos 37 300 därav 1996 28 400 1997 Förslag 31 469 1998 Beräknat 30 864 1999 Beräknat 30 864 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget finansierar institutets verksamhet. () bildades genom ombildning av Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn (DPU). DPU bildades i sin tur och påbörjade sin egentliga verksamhet . verksamhet består av två huvuddelar. Den ena delen är samordning av infrastrukturplanering, prognoser, samhällsekonomi och planeringsunderlag. Den andra delen utgörs av ansvaret för kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar. I den första delen dominerar arbetet med underlag till . Kommitténs arbete avslutas . Det är angeläget att tidigt kan sätta igång utvecklingsarbetet för kommande planeringsomgångar. Erfarenheten från den pågående planeringsomgången visar att kapacitet för att genomföra modellanalyser och egna samhällsekonomiska kalkyler är alltför be- gränsad. I den andra huvuddelen av verksamhet, nulägesbeskrivningar och statistik, har det visat sig att de nuvarande personalresurserna är otillräckliga för att kunna producera nulägesbeskrivningar med tillräcklig ambitionsnivå. Ytterligare resurser behövs till att publicera kvartalsbladet, producera en årsbok inom kommunikationsområdet samt till att bygga upp lättillgängliga databaser. Inom statistikområdet har kunnat sänka kostnaderna för flera av de olika statistikprodukterna . Därmed har kunnat finansiera kostnadsfördyringar och utökningar av statistiken på andra områden. Därtill fick särskilda medel för att påskynda uppbyggnaden av en mer tillförlitlig statistik om telekommunikationer och därtill anknuten informationsteknik. Prognosen visar att anslag kommer att underskridas med vilket beror på att verksamheten är nystartad och ännu inte hunnit få full omfattning. De övergripande målen för verksamheten är att: skall svara för övergripande bedömningar av samhällsekonomiska och regionalekonomiska effekter av transport- och kommunikationssystem. ansvarar för den officiella statistiken inom transport- och kom- munikationsområdet. skall dessutom - svara för att kommunikationsverkens långsiktiga infrastrukturplanering samordnas och genomförs på ett gemensamt underlag, - utveckla planeringsmodeller som bl.a. innefattar strategiska miljö- konsekvensbeskrivningar, - svara för samordningen av riksomfattande resvaneundersökningar, - utarbeta nulägesbeskrivningar, samt - utarbeta prognoser för trafik- och kommunikationsutvecklingen. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande målen bör ligga fast även för den kommande | | planeringsperioden. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag för uppgifter på 31 469 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen konstaterar att bildandet av har haft avsedd effekt. Planeringsarbetet tillsammans med trafikverken har fungerat väl där underlag till utarbetats under stor tidspress. Därtill har statistiken inom de ursprungliga områdena kunnat produceras till en lägre kostnad och med förbättrad kvalitet. I ett särskilt uppdrag har redovisat bl.a. hur analys- och plane- ringsmetoder kan anpassas till informationsteknikområdet. Härvid anger att förslagen innebär behov av en successiv uppbyggnad av kvalificerad analys- och utredningskapacitet. För att kunna fortsätta uppbyggnaden av verksamhet i avsedd riktning beräknas utgifterna uppgå till . 1994/95 Utgift 118 6571) Anslagssparande 25 298 1995/96 Anslag 182 802 Utgiftsprognos 195 400 därav 1996 131 100 1997 Förslag 120 338 1998 Beräknat 109 551 1999 Beräknat 109 549 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. () är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. Anslaget skall användas till uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets allmänna behov av prognoser, varningar och beredskap (den s.k. infrastrukturen) samt till sådana samhällsnödvändiga uppgifter som nyttiggör den kompetens bygger upp i den infrastrukturella verksamheten och där ingen annan myndighet kan fungera som beställare av tjänsten. övriga verksamhet skall finansieras med avgifter. Uppdrags- och affärsverksamhet står för ca 13 respektive av den totala omsättningen. Med uppdragsverksamhet menas samverkan med andra myndigheter inom ramen för myndighetsansvar, men som är av sådan omfattning att anslag inte kan eller bör täcka kostnaderna. Verksamheten bekostas i stället av de andra myndigheterna och skall ge full kostnadstäckning. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. De övergripande målen för myndigheten är att för väder- och vattenberoende verksamheter till lägsta möjliga kostnad skall producera planerings- och beslutsunderlag av bestämd kvalitet och bestämt innehåll. Affärsverksamheten skall bedrivas med den meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska infrastrukturen som grund. skall vidare arbeta som ett modernt, kundorienterat kunskapsföretag som är minst lika effektivt som jämförbara organisationer inom den privata sektorn. Dessutom skall vara en resurs i miljöarbetet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar ett anslagssparande på . Det totala anslagssparandet vid budgetårets slut var . Detta används till ett antal större rationaliserings- och utvecklingsprojekt som beräknas vara slutförda . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att ca hälften av anslagssparandet förbrukas detta år. ---------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | De övergripande målen för verksamhet som beslutades av | | bör kvarstå. | | | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 120 338 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 201 700 tkr | ---------------------------------------------------------------------- tillkallades en särskild utredare med uppdrag att utreda förut- sättningarna för och konsekvenserna av en förändring av verksamhetsformen för . Utredningens betänkande (SOU 1995:99) verksamhetsform? överlämnades till regeringen . Utredningsförslagen innebär bl.a. att myndighets- respektive affärsverksamhet tills vidare bör hållas samman och fortsatt drivas i myndighetsform. Alternativet att dela i dels en myndighet med anslags- och uppdragsverksamheten och dels ett fristående aktiebolag med ägandet skilt från myndigheten för affärsverksamheten bör prövas . Bolagisering av hela respektive ombildning till affärsverk anser däremot utredaren vara olämpliga lösningar. Betänkandet har remissbehandlats och majoriteten av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag. har granskat årsredovisning för /95 och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. Av årsredovisningen framgår att de mål som uppställts inom den infrastrukturella verksamheten inte till alla delar har uppnåtts, vilket delvis kan förklaras med att målen är medvetet högt satta i syfte att skapa en strävan mot en ständig förbättring. Måluppfyllnaden visar dock en positiv trend. En internationell utveckling och samordning pågår för att få fram resultatmått och nyckeltal som kan vara jämförbara mellan olika länder. skall vara en resurs i miljöarbetet och en omfattande samverkan har inletts mellan och . Överenskommelser har träffats som bl.a. innebär att ställer data och kompetens till miljövårdens förfogande och som motprestation bidrar till finansieringen av infrastrukturen. verksamhet delas upp på affärsområdena Samhälle, Trafik, Miljö-Energi och Konsument. Affärsområde svarar för tjänster riktade mot allmänheten, andra myndigheter och för den infrastrukturella verksamheten och finansieras till via anslag. Inom affärsverksamheten har såväl omsättning som rörelseresultat ökat . Affärsverksamhetens omsättning under /95 var . Resultatet visar ett underskott på , vilket förklaras med att resultatet har belastats med för utvecklingsprojekt och särskilda marknadssatsningar. Regeringen har i ett särskilt beslut medgivit att för dessa ändamål får disponera balanserade överskott i affärsverksamheten som redovisades vid utgången av /94. Från och med /96 introducerades begreppet infrastruktur på . Med meteorologisk, hydrologisk och oceanografisk infrastruktur avses den verksamhet måste ha för att kunna göra allmänna prognoser och utfärda varningar för att skydda liv och egendom i . Infrastrukturen omfattar datainsamling, förädling, slutproduktion (allmänna prognoser, varningar, beredskap) och distribution. Internationell samverkan samt delar av forskning och utveckling är nödvändiga stödfunktioner för att infrastrukturen skall kunna upprätthållas. föreslår i sin fördjupade anslagsframställning en framtida inriktning av verksamheten som överensstämmer med huvudförslagen i betänkande. Regeringen instämmer i att även fortsättningsvis bör driva myndighets- respektive affärsverksamheten sammanhållet i myndighetsform. Regeringen anser vidare att myndighetsroll bör omfatta: - att driva en meteorologisk, hydrologisk och oceanografisk infrastruktur, - att utföra övrig samhällsnödvändig, anslagsfinansierad slutproduktion, - att utföra uppdragsverksamhet. Delar av förslag avser regeringen att behandla vidare i nästa års budgetproposition. Regeringen bedömer att de övergripande målen som beslutades av bör kvarstå. Dock har det nya infrastrukturbegreppet införts i målformuleringen. Regeringen anser vidare att verksamhetsidé bör förtydligas enligt följande så att den bättre speglar ökade affärsorientering: skall genom att affärsmässigt tillhandahålla planerings- och beslutsunderlag för väder- och vattenberoende verksamheter understödja samhälleliga uppdragsgivares och kommersiella kunders ansträngningar att värna om miljön och att effektivt - skydda liv och egendom i , - främja samhällsutvecklingen i , - minimera kostnader eller öka intäkter i sina kommersiella verksamheter. Regeringen beräknar anslaget Bidrag till till för . En ny datapolicy har fastställts inom flera internationella organisationer, bl.a. WMO, EUMETSAT, ECMWF och ECOMET. Inom WMO, den internationella meteorologiska organisationen, har man enats om att icke-kommersiell forskning skall ha tillgång till meteorologiska data till endast uttagskostnad. Regeringen anser att datapolicy gentemot den icke-kommersiella forskningen bör anpassas till den internationellt accepterade. En ändrad svensk policy innebär dock ett bortfall av intäkter motsvarande . Regeringen anser att bör kompenseras för detta och bör därvid beräknas för detta ändamål. Regeringen föreslår att förs över från detta anslag till E 6. EUMETSAT, WMO och ECMWF. Dessa medel skall bekosta medlemsavgifter till de internationella organisationerna WMO och ECMWF. EUMETSAT, WMO och ECMWF 1994/95 Utgift 36 2311) Reservation 26 899 1995/96 Anslag 53 000 Utgiftsprognos 63 500 därav 1996 41 000 1997 Förslag 65 600 1998 Beräknat 65 600 1999 Beräknat 65 600 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget skall bekosta medlemsavgifter till de internationella organisa- tionerna EUMETSAT, WMO och ECMWF, i vilka representerar . EUMETSAT svarar för utveckling och drift av europeiska vädersatelliter och koordinerar sin verksamhet med övriga vädersatellitoperatörer i världen. Genom medlemskap i får tillgång till satellitinformation, vilket bl.a. ingår som en integrerad del i det meteorologiska observationssystemet. WMO, den internationella meteorologiska organisationen, är en del av FN-systemet. ECMWF är ett europeiskt räkne- och beräkningscenter för medellånga väderprognoser. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att kostnaderna för EUMETSAT-samarbetet varit lägre än budgeterat till följd av förseningar i planerade program. Prognosen visar en liknande utveckling. Anslaget beräknas få en reservation på . ---------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 65 600 tkr | ---------------------------------------------------------------------- Inom EUMETSAT har man överfört den operativa driften av de geostationära satelliterna från () till EUMETSAT. Ett nytt satellitprogram drivs i syfte att ta i drift en andra generation geostationära satelliter.