prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — Underskottet beror till stor del på stora| |IT-satsningar som startar under innevarande år. | | | | | |Slutsatser | |Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fram i| |1995/budgetproposition bör ligga fast. En viktig uppgift för| |PRV, och som kommer att innebära stora investeringar, är att| |modernisera nuvarande informationssystem. | | | | | |Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: | |Uppdragsverksamhet | |SWEDAC:s uppdragsverksamhet avser ackreditering | |-av laboratorier för kalibrering och provning, | |-av certifieringsorgan för produkter, kvalitetssystem och personal,| |-av miljöledningssystem enligt EMAS, | |-av kontrollorgan och kontrollorgan i tredjepartsställning. | | Därutöver skall SWEDAC bedöma presumtiva anmälda organs kompetens| |samt utöva tillsyn. | | Det övergripande målet för uppdragsverksamheten är | |- att med bibehållande av höga kvalitetskrav utveckla| | ackrediteringsverksamheten och verksamheten med anmälda organ och| | ge en snabb och kostnadseffektiv service till uppdragsgivarna. | | Ackrediteringsverksamheten har utvecklats inom såväl det frivilliga| |som, kanske främst, det myndighetsrelaterade områden. Efterfrågan har| |ökat i en omfattning som inte kunnat mötas med| |motsvarande resursförstärkning, då inskolning av ny personal kräver| |. | | | | | -------------------------------------------------------------------- |Uppdragsverksamheten uppvisar följande ekonomiska utveckling | |(): | | | | | | Intäkter Kostnader | |Resultat | | | |1994/95 37,7 34,3 | |3,4 | |1996 (prognos) 45,9 42,7 | |3,2 | |1997 (budget) 55,1 52,1 | |3,0 | | | | | | RRV:s revisionsrapport har inga invändningar angående uppdrags- | |verksamheten. | | Avgifter för uppdragsverksamheten ligger på en genomsnittlig | |europeisk nivå. Verksamheten, som svarar för ca tre fjärdedelar av| |SWEDAC:s omsättning, är helt självfinansierad. Det ackumulerade | |överskottet, inkl. 1994/resultat, uppgår till 10 miljoner | |kronor. SWEDAC har angivit att en reduktion sker till följd av ökad| |rekrytering av personal, som har lång inskolningstid. Därutöver avser| |SWEDAC att bedriva en restriktiv prispolitik. | | | | | |Regeringens överväganden | | | | | | SWEDAC:s årsredovisning och anslagsframställning visar att uppdragsverksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen uppnåtts. 5 C. Konkurrensfrågor -------------------------------------------------------------------- | bör under den kommande planeringsperioden år | | 1997-1999 bedriva verksamheten i enlighet med de övergripande | | mål som gällt . De medel för som avser verkets för-| | valtningskostnader bör motsvara nivån för innevarande budgetår och| | uppgå till . Behovet av besparingar innebär dock | | att en neddragning bör ske av verkets resurser för att | | främja forskning på konkurrensområdet. | | Länsstyrelserna bör i samverkan med kunna | | utveckla sitt konkurrensfrämjande arbete ytterligare och därmed | | generellt sett uppnå en mer tillfredsställande nivå för detta | | arbete. | | Inriktningen av den verksamhet som bedrivs av | | bör ligga fast under den kommande planeringsperioden. Myndig- | | heten inrättades och är helt avgiftsfinansierad.| -------------------------------------------------------------------- En effektiv konkurrensövervakning är av stor betydelse för marknadsekonomins funktionssätt. Trots det generella behovet av besparingar i de statliga utgifterna bedömer regeringen därför att det finns skäl att så långt möjligt slå vakt om de resurser som lämnas för de uppgifter som åligger Konkurrensverket.Tillgängliga resurser bör medge att har tillräcklig kapacitet för såväl befintliga och inkommande ärenden som sådana egna initiativ som bedöms nödvändiga för att motverka konkurrensbegränsningar och för att i övrigt främja konkurrensen. Med hänsyn till sparkraven bör dock en resursminskning ske vad gäller de delar av verksamheten som syftar till att främja forskning på konkurrensområdet. Den nu gällande konkurrenslagen trädde i kraft . Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att göra en närmare uppföljning av de hittillsvarande erfarenheterna av lagens tillämpning. Uppdraget skall redovisas slutligt . Ett delförslag lämnas . Regeringen kommer efter remissbehandling att ta ställning till utredningens förslag och underställa förslag till sådana ändringar som kan vara motiverade. I den mån förslagen har budgetmässiga konsekvenser tas de upp i budgetarbetet . har aviserat att det i nästa års anslagsframställning avser återkomma till frågan om det framtida samlade resursbehovet. Detta kommer att ske med hänsyn till vad som kan framkomma av den pågående uppföljningen av konkurrenslagens tillämpning. Som underlag för verkets bedömning av verksamhetens fortsatta inriktning och omfattning avser man också ta hänsyn till de närmare erfarenheterna av den interna omorganisation som genomförts per . Omorganisationen syftar till en effektivisering genom utvecklade arbetsformer. De slutsatser som verket därvid kan komma att dra blir även de föremål för regeringens överväganden i samband med budgetarbetet . Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Konkurrensfrågor framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 C. Konkurrensfrågor 56,8 98,2 97,0 69,8 64,0 64,4 63,9 1994/95 Utgift 53 9411 Anslagssparande 12 722 1995/96 Anslag 90 6002 Utgiftsprognos 92 500 därav 1996 66 200 1997 Förslag 62 271 1998 Beräknat 62 578 1999 Beräknat 62 061 1 Beloppen anges i tusental kr. 2Av dessa medel överfördes till vardera ÖCB, och för beredskapsuppgifter på prisregleringsområdet. anvisas motsvarande medel till respektive myndigheter under utgiftsområde 6. anslag har därmed minskats med . är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Verket skall också främja och stödja forskning på konkurrensområdet. Det övergripande målet för är att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. De utgifter som belastar anslaget avser i huvudsak kostnader för personal, lokaler och övrig drift. uppgifter fördelar sig över följande verksamhetsgrenar: tillämpning av konkurrenslagstiftningen, förslag till avregleringar, förslag till effektiv konkurrens i offentlig sektor, kunskapsspridning samt främjande av forskning. Vid sidan av dessa verksamhetsgrenar har verket också uppgifter på det internationella området, bl.a. inom ramen för EU:s arbete med konkurrensfrågor. Den ovan redovisade anslagsutvecklingen visar att det samlade utfallet /95 resulterat i att medel sparats. En förklaring till detta är att verket i syfte att långsiktigt klara av löpande och förväntade besparingskrav hållit en något lägre bemanningsnivå än det riktmärke som gällde vid myndighetens bildande . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga| | fast även för . | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 62 271 tkr | -------------------------------------------------------------------- årsredovisning för /95 visar att arbetet med ansökningsärenden enligt konkurrenslagen dominerar verksamheten. av insatta resurser har använts för lagtillämpning, vilket är en något högre siffra än för de två tidigare verksamhetsåren. Antalet avslutade ärenden har ökat i jämförelse med föregående år, men den kraftiga ärendetillströmningen i samband med konkurrenslagens ikraftträdande sätter alltjämt spår i ärendebalanserna. Verket uppmärksammar i årsredovisningen i detta sammanhang vissa negativa tendenser i form av ökade handläggningstider och delvis minskat förtroende bland intressenterna. En ytterligare konsekvens av den stora arbetsbelastningen inom lagtillämpningen är att utrymmet varit begränsat för uppföljning av lagens tillämpning och för egna initiativ i syfte att motverka konkurrens- begränsningar. Med hänsyn till detta och i enlighet med intentionerna vid verkets bildande har verket gjort en utvärdering av organisation och arbetsformer. Det har resulterat i en ny intern organisation där det uttalade syftet är att ytterligare höja effektiviteten i handläggningen av ärenden och att skapa ett ökat utrymme för uppföljning och egna initiativ. Med utgångspunkt i de mål som regeringen formulerat för verksamheten får resultatet av de insatta resurserna som helhet bedömas som tillfredsställande. Regeringen bedömer att den prioritering av lagtillämpningsarbetet som verket gjort varit nödvändig och ändamålsenlig. Regeringen noterar vidare med tillfredsställelse att verket med nämnda organisationsförändringar vidtagit aktiva åtgärder för att ge ett ökat handlingsutrymme för uppföljning och egna initiativ samt för att motverka bl.a. långa handläggningstider. När det gäller utgiftsutvecklingen har ovan konstaterats att de medel som ställts till förfogande inte utnyttjats fullt ut. Med hänsyn till beräkningar som gjorts för utgiftsutvecklingen bedömer dock regeringen utifrån nuvarande ambitionsnivå att inget utrymme finns 1997. I övrigt konstaterar regeringen att inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Mot angiven bakgrund drar regeringen slutsatsen att för bör anvisas ett anslag som uppgår till . förutsätter regeringen preliminärt en i stort sett oförändrad utgiftsnivå i avvaktan på de resultat som kan följa av den pågående uppföljningen av konkurrenslagen och de bedömningar kring resursbehovet som kommer att redovisa inför nästa års budgetarbete. 1994/95 Utgift 2 8721 Reservation 8 844 1995/96 Anslag 7 600 Utgiftsprognos 4 500 därav 1996 3 600 1997 Förslag 1 736 1998 Beräknat 1 791 1999 Beräknat 1 843 1 Beloppen anges i tusental kr. Anslaget disponeras av för att främja och stödja forskning inom konkurrensområdet. Det övergripande målet för konkurrensforskningen är att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samt verkningarna av olika konkurrenspolitiska medel. Av den ovan redovisade anslagsutvecklingen framgår att en relativt stor andel av tilldelade medel reserverats. En förklaring till detta är att flertalet projekt till konkurrensforskning är fleråriga och att utbetalning sker stegvis. Till detta kommer att verket - med hänsyn till de höga kvalitetskrav som fastställts för verksamheten - under ett initialt skede i det forskningsfrämjande arbetet endast beviljade stöd till ett mindre antal projekt. uppgifter och hittillsvarande insatser när det gäller stöd till konkurrensforskningen har redovisats närmare i propositionen 1996/97:5 om den framtida forskningspolitiken. I propositionen gör regeringen bedömningen att det även finns ett behov av särskilt riktade insatser på konkurrensområdet. Av besparingsskäl bör dock väsentligt mindre resurser avsättas för de forskningsfrämjande insatserna . För att hålla nivån på det forskningsfrämjande arbetet uppe bör neddragningen tillfälligt kunna mötas med hjälp av de medel som reserverats . När det gäller den resterande delen av planeringsperioden, dvs. , är det regeringens ambition att omfattningen av de samlade insatserna på konkurrensforskningsområdet genom omprioriteringar skall kunna vidmakthållas på nuvarande nivå. I avvaktan på att en sådan närmare precisering kan göras, anges emellertid den preliminärt beräknade utgiftsnivån för konkurrensforskningen de berörda åren till i princip oförändrad nivå jämfört med . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande mål för verksamheten som angetts ovan bör ligga| | fast även för | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 736 tkr | -------------------------------------------------------------------- Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. komplette-ringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparingar. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. 5.3.1 Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1992:173) främja konkurren- sen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärk- samma regleringar som hindrar en effektiv konkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med , följa upp avregleringsåtgärder. Enligt årsredovisningarna har flertalet länsstyrelser inom konkurrensområdet främst ägnat sig åt information om konkurrensregler samt lagen om offentlig upp- handling. En majoritet av länsstyrelserna har till redovisat förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor. Årsredovisningarna visar att länsstyrelserna haft problem med att finna inrikt- ning och former för arbetet genom att uppgifterna i sig inte är direkt besluts- eller uppdragsorienterade. Årsredovisningarna tyder på svårigheter att utveckla ett gott konkurrensfrämjande arbete. Inom vissa länsstyrelser har dock det kon- kurrensfrämjande arbetet utvecklats positivt. Regeringen ser länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete som viktigt särskilt för att skapa goda marknadsförutsättningar för de små- och medelstora företagen. Här ingår bl.a. det arbete som länsstyrelserna påbörjat när det gäl- ler att tillvarata konkurrensaspekter vid offentlig stödgivning. Länsstyrelserna bör också prioritera insatser avseende branscher som är speciellt utsatta för ekonomisk brottslighet. Regeringen ser också positivt på in- tensifierade samarbete med länsstyrelserna och förutser att det konkurrensfrämjande arbetet bör kunna uppnå en generellt sett mer tillfredsställande nivå. , som inrättades , har till uppgift att handlägga frågor om godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering av revisionsbolag. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad. Avgifter tas ut i form av en ansökningsavgift på och en årlig avgift på . Det övergripande målet för myndighetens verksamhet är att tillgodose samhällets behov av kvalificerad och oberoende extern revision. Nämnden skall enligt sin instruktion pröva frågor om disciplinära åtgärder, anordna examina och lämplighetsprov, föra ett register över godkända och registrerade revisorer samt registrerade revisionsbolag och lämna information och uppgifter i frågor om godkännande, auktorisation, registrering och tillsyn. Nämnden skall också följa utvecklingen inom revisorsområdet och särskilt beakta nya nationella och internationella förhållanden som har eller kan få betydelse för tillsynen över revisorer och revisionsbolag samt för tolkningen av utvecklingen av god revisors- och revisionssed. -------------------------------------------------------------------- | Verksamhetens inriktning | | Regeringen bedömer att inriktningen av | | verksamhet skall ligga fast. inrättats finns ännu ingen årsredovisning från vilken någon djupare analys av verksamheten kan göras. Verksamheten befinner sig ännu i ett uppbyggnadsskede. beräknas nämnden dock fungera fullt ut enligt gällande intentioner. Det kan ändå nämnas att under det inledande året har nämndens arbetsformer etablerats och praktiska frågor kring lokaler, ADB-stöd m.m lösts. I övrigt har arbete med föreskrifter till den nya revisorslagstiftningen och framtagande av ordning för och innehåll i examina och lämplighetsprov särskilt prioriterats. Lämplighetsprov anordnas och revisorsexamina beräknas anordnas . För bl.a. den egeninitierade, uppsökande tillsynen skall kansliet förstärkas med kvalificerad revisorskompetens. verksamhet är som nämnts helt avgiftsfinansierad. Erfaren- heterna visar att de intäkts- och kostnadsberäkningar som gjordes av den särskilda organisationsutredningen inför start, väl överensstämmer med verkliga förhållanden. beräknas intäkterna komma att uppgå till och kostnaderna till . Regeringen konstaterar att det vid granskning av för perioden - inte framförts några invändningar. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att inriktningen av den verksamhet som bedrivs av skall behållas oförändrad för och att verksamheten även fortsättningsvis finansieras med avgifter. Teknisk forskning och utveckling -------------------------------------------------------------------- | En besparing på totalt genomförs på| | anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens | | ambition är att huvuddelen av denna besparing skall kunna | | kompenseras genom stiftelsemedel. Verksamheten inom området bedrivs av ansvariga myndigheter (och Rymd- styrelsen) som initierar och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Inom området anvisas dessutom anslag avseende bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet, STATT, och , . I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) beräknades förutom tidigare besparingsåtaganden varaktiga besparingar uppgående till på Teknisk forskning och utveckling och ytterligare . Totalt genomförs en besparing på på anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens ambition är att huvuddelen av dessa besparingar skall kunna kompenseras genom stiftelsemedel. Regeringen föreslår i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) ett ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Sålunda föreslås att godkänner att stiftelseförordnandena för flertalet av stiftelserna - med tillämpning av en ny bestämmelse i stiftelselagen, vilken föreslås i prop. 1996/97:22 Statliga stiftelser - ändras så att regeringen utser ledamöterna i stiftelsernas styrelser. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Teknisk forskning och 1 445 2 489 2 437 1 863 1 412 1 267 1 297 utveckling Teknisk forskning och utveckling 1994/95 Utgift2 800 7861 Reservation2 599 545 1995/96 Anslag2 1 602 965 Utgiftsprognos2 1 566 420 därav 1996 1 210 240 1997 Förslag 783 447 1998 Beräknat 681 294 1999 Beräknat 697 375 1 Beloppen anges i tusental kr. Teknisk forskning och utveckling samt . Anslaget disponeras av främst , . Det övergripande målet för verksamheten är att bidra till att dels stimulera näringslivets teknikutveckling och skapa gynnsamma förutsättningar för företagen genom en konkurrenskraftig och industriinriktad FoU-miljö i landet, dels skapa lika goda förutsättningar för näringslivets teknikutveckling i som i våra viktigaste konkurrentländer. Detta skall ske genom att det skapas vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens av särskild nytta för näringslivet och att teknikutvecklingen på i första hand strategiskt viktiga områden stöds. forskningsprogram skall utformas så att ett starkt engagemang från näringslivet uppnås som insatserna medverkar till att såväl nya teknikbaserade företag etableras, som att tillväxtmöjligheterna hos redan existerande företag tillvaratas. Medel anvisas för att initiera och stödja forskning och utveckling inom områdena process- och produktutveckling, transportteknik, medicinsk teknik och inom framväxande teknikområden såsom informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Vidare anvisas medel till fyra nya insatsområden; Komplexa tekniska system, Mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, Tjänsteproduktion och IT-användning samt Människa, teknik, organisation (MTO). Under anslaget ryms även medel för , industriforskningsinstitutens ramprogram, tvärvetenskapliga materialkonsortier samt särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, verkstadsteknik och träråvarubaserad industri. Programmet för träråvarubaserad industri förlängs . Programmet beräknas till . Det fordonstekniska forskningsprogrammet förlängs . Programmet beräknas till . Medel anvisas vidare för deltagande i det europeiska forskningssamarbetet EUREKA och för åtgärder som syftar till att stimulera svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Från anslaget finansieras dessutom verksamhet vid Forskningsrådsnämden avseende teknisk- vetenskaplig informationsförsörjning. 1996/97:5 Forskning och samhälle, avsnitt 14.4 Strategiska kunskapsområden för näringslivets utveckling, beskrivs inriktningen av verksamheten under anslaget. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande mål som gäller för perioden /94 - 1995/96 bör| | ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 783 447 tkr | | | | Övrigt | | En besparing på totalt genomförs på| | anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling. Regeringens | | ambition är att huvuddelen av denna besparing skall kunna | | kompenseras genom stiftelsemedel. | | Regeringen bör bemyndigas att få fatta beslut om| | stöd till teknisk forskning och utveckling som innebär åtaganden| | enligt vad regeringen förordar. Regeringen bedömer att verksamheten avseende teknisk forskning och utveckling i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Årsredovisning samt de externa utvärderingar som genomförts av ett antal forskningsprogram bekräftar detta. Resultat av forskningsverksamhet syns främst på lång sikt och är svåra att koppla till en av flera finansiärer. prestationer inom området teknisk forskning och utveckling ger effekter i flera led och . Prestationerna består huvudsakligen av att överblicka behov av FoU-insatser som svarar mot de mål som föreligger, initiera, etablera och driva FoU-program samt därefter följa upp, informera om resultaten, utvärdera och återföra erfarenheterna i planeringsprocessen. FoU-insatserna formuleras i nära samarbete med nyckelpersoner inom företag och forskarsamhället. Nätverket i styr- och referensgrupper engagerar ca 900 personer, vilka tillsammans med teknikhandläggare leder arbetet. Under /95 löpte ca femtio större forskningsprogram. Samarbeten, nätverk och resultatöverföring byggs in i programmen med målet att den kompetens och kunskap som projekten utmynnar i skall nyttiggöras i näringslivet. Ett annat mycket viktigt exempel på prestation är uppbyggandet av 28 vid landets högskolor. Syftet med kompetenscentrumen är att skapa starka forskningsmiljöer vid svenska högskolor, som företag aktivt och uthålligt medverkar i och därmed långsiktigt drar nytta av som de berikar högskolan.Effekten av prestationer är bl.a. att kompetensnivån höjs i företagen, att verksamheten vid landets högskolor i större utsträckning används som en resurs för näringslivet och att forskning bedrivs på områden av betydelse för näringslivets förnyelse och tillväxt. Detta bidrar ytterst till förbättrade och nya produkter och system inom näringslivet, stärkt lönsamhet, stärkt långsiktig utveckling, stärkt konkurrensförmåga och industriell förnyelse samt miljövinster. Prövningen har inte föranlett förändringar av övergripande mål. Det övergripande mål som gäller för perioden /94 - 1995/96 bör ligga fast. Fr.o.m anvisas under anslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling de medel som disponeras för att främja och stödja teknisk forskning och utveckling inom området informationsteknik. Medel för detta ändamål anvisades under /96 under anslaget . Eventuella reservationer /96 på tolfte huvudtitelns reservationsanslag . Teknisk forskning och utveckling samt reservationsanslag . Informationsteknologi bör överföras som anslagssparande till ramanslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling och få användas enligt vad regeringen anför. Under /96 återfanns under anslaget . Teknisk forskning och utveckling samt . Informationsteknologi medel för att täcka kostnader för bl.a. anordnande av kurser och konferenser, informationsinsatser, förhandlingsresor och konsultupphandling.