prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:5 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenteras regeringens forskningspolitik . Forskning och ny teknologi spelar en allt större roll för samhällets utveckling. Genom nya rön inom grundforskningens område samt genom tillämpad forskning och utvecklingsarbete skapas förutsättningar för ökad kunskap och därmed möjligheter att på ett avgörande sätt förbättra människors livsvillkor. Möjligheterna att utnyttja kunskap som genereras genom forskning och utvecklingsarbete främjas av en allmänt hög utbildningsnivå i samhället. De är också beroende av kunskaper om forskningens möjligheter och begränsningar, forskarnas inställning till nyttiggörande av forskningen och mekanismer för samverkan mellan forskning och samhälle. Regeringens forskningspolitik syftar till att upprätthålla omfattningen av forskningsinsatserna på den höga nivå som länge varit utmärkande för i internationell jämförelse. Regeringens förslag till forskningspolitikens inriktning ökar möjligheterna att få fram kunskap av hög kvalitet och relevans som bättre kan utnyttjas i samhället. Ett närmande mellan forskningen och övriga samhällssektorer och en ökad samverkan mellan olika aktörer i forskningssystemet är därför nödvändiga. Regeringen föreslår övergripande mål för forskningen och allmänna riktlinjer för forskningspolitiken. Dessa mål och riktlinjer förstärker även regeringens politik på andra områden än forskningens. Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället. Detta innebär att forskning skall avse alla samhällsområden och bidra till utvecklingen inom dessa områden. Övergripande forskningspolitiska beslut bör fattas av statsmakterna medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om verksamheten och den närmare medelsfördelningen. De demokratiskt valda organen måste ta det yttersta ansvaret för de offentliga forskningsresurserna och deras användning. Det innebär att statsmakterna måste kunna övergripande planera för alla offentliga medel som används för att finansiera forskning, således även för de löntagarfondsmedel som avsatts till stiftelser för forskningsstöd. Regeringen har i propositionen Statliga stiftelser (prop. 1996/97:22) som beslutas , föreslagit att det införs en ny bestämmelse i stiftelselagen (1994:1220) med innebörden att regeringen, såvitt gäller stiftelser som har bildats av staten, får ändra sådana föreskrifter i stiftelseförordnandet som inte avser stiftelsernas ändamål. I den forskningspolitiska propositionen föreslår regeringen att godkänner att riktlinjen vid de ändringar av löntagarfondsstiftelsernas stiftelseförordnanden som bör komma till stånd skall vara att regeringen utser och entledigar ledamöterna i stiftelsernas styrelser. Det demokratiska samhället garanterar forskningens frihet. Denna frihet förutsätter dock att forskarna upprätthåller kvaliteten i sin forskning, verkar för att den har hög relevans och bidrar till nyttiggörande av forskningsresultaten. Friheten förutsätter också att forskarna tar ansvar i forskningsetiska frågor. Regeringen avser att tillsätta en utredning med parlamentarisk förankring för att allsidigt belysa forskningsetiska frågor. I den forskning och utveckling som finansieras med statliga medel måste den vetenskapliga kvaliteten vara hög. Internationella utvärderingar bör därför göras inom alla forskningsområden med statlig finansiering. Forskningens samhällsrelevans bör tillmätas större betydelse inom all forskning. Därför måste samtliga forskningsfinansiärer och forskare i ökad utsträckning uppmärksamma relevansen i den forskning som bedrivs. I detta syfte avser regeringen att ändra i instruktioner och föreskrifter. Ett ökat nyttiggörande av forskningen förutsätter också att samverkan mellan forskarna och det omgivande samhället intensifieras. För att tydliggöra högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället föreslår regeringen i budgetpropositionen för en ändring i högskolelagen (1992:1434). Regeringen anser att högskolan har ett ansvar när det gäller stöd till forskaren i frågor som rör samverkan med det omgivande samhället. Vidare måste informationen om forskningen förbättras. Regeringen vidtar åtgärder i detta syfte. Jämställdheten i forskningen och forskning med ett genusperspektiv måste öka. har tidigare på regeringens förslag beslutat om åtgärder för att främja jämställdhet och genusforskning. Regeringens förslag till ytterligare åtgärder avser bl.a. inrättande av ett sekretariat för genusforskning vid , ett nytt tema, tema , vid och nya tjänster med inriktning mot genusforskning. och högskolor bör förfoga över vissa egna resurser för forskning. Därigenom förbättras förutsättningarna för att den långsiktiga kunskapsutvecklingen och samverkan med det regionala arbetslivet kan fortsätta att öka. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att de mindre och medelstora högskolorna tilldelas fasta och ökade forskningsresurser. Sambandet mellan utbildning och forskning måste stärkas. En utbyggnad av forskningsresurserna vid de mindre och medelstora högskolorna bidrar till att stärka detta samband. En reformerad forskarutbildning och en förändrad lärartjänstorganisation kan likaledes gagna sambandet mellan forskning och utbildning. Dessa frågor är föremål för utredning och beredning och regeringen avser att återkomma med förslag till . deltar aktivt i det internationella forskningssamarbetet. har tillsammans med andra rika länder ett särskilt ansvar att bedriva forskning som rör de globala ödesfrågorna, t.ex livsmedelsförsörjning, hälsa och miljö. Regeringen anvisar åtgärder som främjar en sådan utveckling. deltagande i det internationella storskaliga forskningssamarbetet skall bli föremål för utredning. Regeringen anser att den EU-finansierade forskningen skall ge ett brett stöd till utvecklingen i . EU-forskningen bör främja ökad tillväxt och sysselsättning, bidra till lösningar av de globala problemen och av konkreta samhällsproblem i . I dessa syften bör humaniora och samhällsvetenskap, miljöforskning och stöd till små och medelstora företags deltagande i EU:s forskningsprogram prioriteras. Generella åtgärder som kan underlätta deltagande i EU:s ramprogram för forskning anvisas. Det är regeringens bedömning att det nuvarande forskningssystemet i huvudsak är lämpligt för att uppnå de mål och riktlinjer som regeringen har för forskningen och forskningspolitiken. Regeringen föreslår därför inga djupgående förändringar i organisationen. Det svenska forskningssystemet med många forskningsfinansiärer medför ett stort behov av samarbete över råds- och sektorsgränser. Regeringen pekar på behovet av en förstärkt samverkan mellan myndigheterna inom vissa särskilda områden, t.ex. forskning om globala problem, om teknisk forskning och socialt motiverade behov av teknikanvändning, forskning om ojämlikhet i hälsa, forskning inom informationsteknik, skogsindustriell forskning, livsmedelsteknisk forskning och forskning kring landsbygdsutveckling. Samarbetet mellan forskningsråden stärks genom inrättandet av en särskild samverkansgrupp för att främja tvärvetenskap och jämställdhet. Biblioteksdatabassystemet LIBRIS skall utvecklas till en nationell och allmän informationsresurs. Systemet med ansvarsbibliotek byggs ut. Det svenska universitets- och högskoleväsendets gemensamma datanät, SUNET, bör även omfatta åtminstone ett folkbibliotek per kommun samt statliga och statsunderstödda muséer. Regeringen anser att landets bibliotekssystem skall integreras så att nationens biblioteks- och informationssystem kan utnyttjas bättre av medborgarna oavsett bostadsort och utan kostnad för den enskilde. Bland övriga åtgärder som syftar till att förbättra infrastrukturen för forskningen, framför allt den samhälls- och socialvetenskapliga forskningen, ingår en kraftig förstärkning av resurserna för vård och uppbyggnad av databaser för longitudinell forskning. Detta är av avgörande betydelse för bl.a. forskning om ojämlikhet i hälsa, vilket är ett område regeringen finner särskilt angeläget. För att främja näringslivets utveckling föreslås en rad åtgärder som rör samverkan mellan högskola och näringsliv och nyttiggörande av forskningsresultat. Frågan om forskningens relevans för näringslivet uppmärksammas särskilt. Högskolans samverkan med det omgivande samhället bör öka. Regeringen föreslår i budgetpropositionen professurer i produktionsteknik med inriktning mot elektronikindustrin, liksom en satsning på forskarutbildning i teleinformatik i samarbete mellan /, Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och . Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning med syfte att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i i samarbete med näringslivet. Regeringen föreslår i propositionen med förslag till tilläggsbudget för innevarande budgetår, som är en del av budgetpropositionen, att en engångssumma ställs till förfogande för ändamålet, under förutsättning att utredningen leder till åsyftat resultat och projektet kan genomföras. För att ytterligare stärka näringslivets utveckling föreslår regeringen i budgetpropositionen nya insatser inom Närings- och teknikutvecklingsverkets () område - mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, tjänsteproduktion och IT-användning, komplexa tekniska system, samt människa, teknik, organisation. Vidare planeras insatser för att främja och utveckla IT för den offentliga sektorn. Det särskilt inrättade FoU-programmet för träråvarubaserad industri förlängs och det fordonstekniska programmet . Särskilda medel avsätts också för konkurrensforskning. Forskningsrådens ansvar för forskningens kvalitet och relevans betonas. I enlighet härmed föreslås åtgärder för att främja förnyelse och rörlighet i forskningen. Bl.a. införs en rätt för forskningsråden att inrätta tidsbegränsade professurer. () föreslås i budgetpropositionen få en resurförstärkning för att öka antalet forskarassistenttjänster, särskilt inom det humanistiska området. Genom att en särskild samverkansgrupp inrättas ökar förutsättningarna för att bedriva tvärvetenskaplig forskning. Forskning om brottsförebyggande åtgärder och ekobrottslighet prioriteras. En utredning avseende rättsväsendets forsknings- och utredningsarbete tillsätts. Regeringen föreslår i budgetproposition ökade resurser till för kunskapsutveckling om Ost- och . En fastare struktur för samarbetet med denna region införs. Vidare föreslås resurser till , och för uppbyggande av en nationell nätverksstruktur för Europaforskning inom ämnena statsvetenskap, ekonomi och juridik. Regeringen föreslår att ansluter sig till en konvention om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut (EUI) i . Därmed skulle svenska forskarstuderande få samma möjligheter som studerande från andra EU-länder att bedriva forskarutbildning vid institutet. Institutet är inrättat av EU-länderna och bedriver forskarutbildning och forskning inom juridik, samhällsvetenskap och humaniora. Forskningsverksamheten av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse vid har visat sig vara av vikt för att förstärka den yngre kompetensen inom området och programmet bör därför förlängas. Med hänsyn tagen till regeringens mål om ett intensifierat samarbete inom föreslår regeringen i budgetpropositionen att forskningen om den ekonomiska utvecklingen i ges ökade statliga bidrag. Det forskningssamarbete med som () övertagit från Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) ges fortsatt hög prioritet. Migrations-, integrations- och invandrarforskningen uppmärksammas. Forskningen om internationell migration och etniska relationer, IMER-forskning, ges genom förslag i budgetpropositionen ökade förutsättningar genom inrättande av ett nytt tema, tema Etnicitet, vid . Inom försvarsforskningen betonar regeringen totalförsvarsforskningen, som både är central för totalförsvarets utveckling och är en viktig resurs som kan utnyttjas utanför försvarssektorn. Arbetsformerna för planering av nationell flygteknisk forskning har varit framgångsrika och det flygtekniska programmet bör fortsätta. En kraftsamling görs på alkoholforskningsområdet och på området forskning för de sociala trygghetssystemen. () kommer att ges i uppdrag att samordna resurserna för forskning inom dessa områden. Även handikappforskning, barn- och äldreforskning pekas ut som angelägna områden. Regeringen fullföljer reformen av kommunikationsforskningens organisation. Den kommunikationspolitiskt motiverade forskningen inom IT-området skall ges ökad vikt och bygga på en helhetssyn på informationssamhället. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) ges permanenta resurser för detta ändamål i budgetpropositionen. Vidare föreslås medel för en förstärkning av forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet inom området kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. Långsiktig kunskapsuppbyggande forskning inom geoteknik prioriteras genom att medel för denna forskning överförs från andra berörda myndigheter till . Arbetet med samhällets omställning till en hållbar utveckling kräver stöd av samordnade forskningsinsatser. Forskningsområden utanför den traditionella miljöforskningen måste i ökad utsträckning bidra till kunskapsstödet. får i uppdrag att vidareutveckla och konkretisera forskningsinsatser inom området hållbar utveckling. Inom miljöforskningen kvarstår regeringens prioriteringar avseende fysisk påverkan, kretslopp och varuflöden samt samhälls- och tvärvetenskaplig forskning. En aktuell fråga gäller eventuella risker för miljö och hälsa av miljögifter med hormonella effekter. Vidare lyfts forskning om klimat, biologisk mångfald och strålskydd fram som angelägna områden. FoU- verksamhet inom området miljöräkenskaper får fortsatt stöd. Forskning för utveckling av ekologisk produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen kommer att kraftigt förstärkas. Vidare tillförs betydande medel Stiftelsen för FoU och marknadsbefrämjande åtgärder inom jordbrukssektorn. En samordning av forskning rörande landsbygdsutveckling föreslås. Organisationen av arbetsmarknadsforskningen har reformerats. Ett nytt arbetsmarknadspolitiskt av arbetsmarknadspolitiken inrättas. En förändrad inriktning av arbetsmiljöforskningen mot området arbetsorganisation genomförs. Den kulturpolitiskt relevanta forskning som finns inom hela kulturområdet avses bli föremål för utredning. Ett sammanhållet tvärvetenskapligt program för forskning om kulturarv och olika kulturområden skall byggas upp med förbättrad forskningsinformation och nyttiggörande av forskningsresultat. Ett Barnkulturcentrum inrättas vid . Den sektoriella massmedieforskningens ekonomiska och organisatoriska förutsättningar bör ytterligare analyseras. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.2 Lagförslag 1.2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall 1.2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 1.2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård 2 Ärendet och dess beredning 3 Regeringens övergripande forskningspolitik 3.1 Inledning 3.2 Internationella trender inom forskningspolitiken 3.3 Den svenska forskningens omfattning och struktur 3.4 Mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken 3.5 Stiftelser inrättade med löntagarfondsmedel 3.6 Forskningens kvalitet och relevans 3.7 Jämställdhet och genusforskning 3.8 Forskning vid mindre och medelstora högskolor 3.9 Samverkan mellan högskola och samhälle -högskolans tredje uppgift 3.10 IT- och bibliotekspolitik 3.11 Forskning inför 2000-talet 3.11.1 De statliga forskningsresursernas omfattningoch inriktning för perioden - 1999 3.11.2 Forskning om globala problem 3.11.3 Forskning för en hållbar utveckling 3.11.4 Forskning och samarbete kringÖstersjöregionen 3.11.5 Forskning om ojämlikhet i hälsa m.m. 3.11.6 Socialt motiverad teknikutveckling 3.11.7 IT-forskning 3.11.8 3.11.9 En samordnad skogsindustriellforskning 3.11.10 Forskning och utveckling inomlivsmedelsområdet 3.11.11 Samordning av forskning rörande landsbygdutveckling 3.12 Forskningsfinansiering 3.12.1 Sammanfattning av Forskningsfinansierings- utredningens betänkande Forskning och pengar (SOU) 1996:29) 3.12.2 Ställningstaganden till Forskningsfinansierings- utredningen 3.13 internationella forskningssamarbete 3.13.1 Svenskt deltagande i storskaligt internationellt forskningssamarbete 3.13.2 EU:s forskningsprogram och det svenska deltagandet 3.13.3 ställningstagande till EU:s femte ramprogram 3.13.4 Nationella forskningsinsatser i relation till EU:s FoU-program 3.13.5 Förstärkning av EU/3.13.6 Vissa särskilda EU-frågor 3.13.7 (, EUI) i 4 verksamhetsområde 4.1 Organisationen av forskningen 4.1.1 4.1.2 Polisväsendet 4.1.3 Brottsofferfonden 4.1.4 Universitet och högskolor 4.2 Prioriterade forskningsområden inom rättsväsendet 4.2.1 Forskning om brottsförebyggande verksamhet 4.2.2 Forskning om brottsoffer 4.2.3 Forskning om ekonomisk brottslighet 4.3 Översyn av den framtida organisationen avforskningen inom rättsväsendet 5 verksamhetsområde 5.1 Inledning 5.2 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning 5.3 Forskning rörande 5.4 Biståndsmotiverad forskning 5.5 Forskning inom det migrationspolitiska området 6 Försvarsdepartementets verksamhetsområde 6.1 Beskrivning av verksamhetsområdet 6.2 Motiv för försvarsforskning och beskrivning av försvarets forskningssystem 6.3 Samverkan inom forskning 6.3.1 Samverkan inom forskning kring nya hot och sker i samhället 6.3.2 Samverkan inom flygteknisk forskning och teknologi 7 verksamhetsområde 7.1 Organisation och resurser för FoU 7.2 7.3 Forskning rörande de sociala trygghetssystemen 7.4 Forskning inom socialtjänstområdet 7.5 Forskning om handikapp 7.6 Folkhälsoforskning 7.7 Smittskyddsforskning 7.8 Forskning om elkänslighet 7.9 FoU inom och till stöd för hälso- och sjukvården 7.9.1 Kliniskt forsknings- och utvecklingsarbete 7.9.2 Författningskommentarer 8 verksamhetsområde 8.1 Inledning 8.2 Kommunikationsforskningens mål 8.3 Kommunikationsforskningens organisation 8.4 Vissa särskilda gränsdragningsfrågor 8.5 Resurser för övergripande kommunikationsforskning m.m. 9 verksamhetsområde 9.1 Forskningens inriktning 9.2 9.3 10 verksamhetsområde 10.1 Inledning 10.2 10.2.1 Inledning 10.2.2 Forskningsrådens roll för förnyelseoch kvalitet i forskningi forskningen 10.2.3 Stöd till yngre forskare och främjande avrörlighet 10.2.4 Professurer vid forskningsråden 10.2.5 Tvärvetenskap 10.2.6 Stärkt samverkan mellan forskningsråden 10.2.7 10.2.8 Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet10.2.9Medicinska forskningsrådet 10.2.10 10.2.11 10.3 Forskning vid universitet och högskolor 10.3.1 Universitetsbegreppet 10.3.2 Forskning vid mindre och medelstora högskolor 10.3.3 10.4 Sektorsforskning inom Utbildnings- departementets område 10.4.1 Forskning om universitet och högskolor 10.4.2 Forskning inom skolväsendet 10.4.3 Forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningens område 10.5 11 verksamhetsområde 11.1 Resurser för forskning 11.2 Forskning om nyttjande och bevarande av biologiska naturresurser 11.3 Forskningsmyndigheter 11.3.1 () 11.3.2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () 11.3.3 Övrigt 11.4 Prioriteringar för framtiden 11.5 Ekologisk produktion inom jordbruk ochträdgårdsnäring 12 verksamhetsområde 12.1 Sammanfattande inledning 12.2 Arbetsmarknadspolitisk forskning 12.3 Forskning och utveckling på arbetslivsområdet 12.3.1 FoU-myndigheter inom arbetslivsområdet 13 verksamhetsområde 13.1 Kulturområdets forskning 13.1.1 Inledning 13.2 Forskning och utveckling inom kulturområdet 13.2.1 Inledning 13.3. 14 Närings- och verksamhetsområde 14.1 Resurser, utgiftsområden och organisation 14.2 Behovet av teknisk forskning och utveckling 14.2.1 Stora men ojämnt fördelade insatser för FoUinom näringslivet 14.2.2 En snabb förändringstakt ställer ökadekunskapskrav 14.2.3 FoU-miljön allt viktigare för företagenslokalisering 14.3 Teknikpolitiska instrument 14.3.1 Kunskapsutveckling i samverkan mellanhögskola och näringsliv 14.3.2 Industriforskningssystemet 14.3.3 Små och medelstora företags teknik- och kompetensförsörjning 14.3.4 Forsknings- och teknikbaserat företagande 14.4 Strategiska kunskapsområden förnäringslivets utveckling 14.4.1 Framväxande teknikområden 14.4.2 Industriella processer och produkter 14.4.3 Nya insatsområden 14.5 FoU inom vissa områden och näringar 14.5.1 Rymdverksamhet 14.5.2 Utvecklingen av energisystemet 14.5.3 Provnings- och mätteknisk forskning ochutveckling 14.5.4 Regionalpolitisk forskning 14.5.5 Konkurrensforskning 14.5.6 Forskningsprogram på turismens område 15 verksamhetsområde 15.1 Forskning om den offentliga sektorn 15.2 Byggforskning 15.3 Forskning inom området lantmäteri 15.4 Forskning inom det integrationspolitiska området 15.5 Ungdomsforskning 15.6 Forskning om folkrörelser och kooperation 15.7 Konsumentforskning 16 verksamhetsområde 16.1 Miljöforskningen i 16.2 verksamhetsområde 16.3 Områden som bör prioriteras 16.4 Klimatforskning 16.5 Biologisk mångfald 16.6 Strålskyddsforskning Bilaga 1 Konventionen av om grundandet av ett 2 Konventionen av de om ändring av konventionen om grundandet av ett 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:000) omändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med kommunalprimärvård, 4. godkänner vad regeringen förordar om mål för forskningen (avsnitt3.4), 5. godkänner vad regeringen förordar om allmänna riktlinjer för forskningspolitiken (avsnitt 3.4), 6. godkänner vad regeringen förordar om riktlinjen vid ändringar av stiftelseförordnandena för stiftelser sominrättades med löntagar-fondsmedel (avsnitt 3.5), 7. godkänner vad regeringen förordar om inriktningen av ställningstagande till EU:s femte ramprogram (avsnitt 3.13.3), 8. godkänner konventionen av om grundandet av etteuropeiskt universitetsinstitut och konventionen av den 18 juni 1992om ändring av konventionen om grundandet av ett europeisktuniversitetsinstitut, 9. godkänner vad regeringen förordar om inrättande av professurer vid forskningsråden under ,och (avsnitt 10.2.4), 10. godkänner inrättandet av det föreslagna arbetsmarknadspolitiken, och avvecklingen av Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (EFA) (avsnitt 12.2), 11. godkänner den föreslagna inriktningen avseende Rådet förarbetslivsforsknings stöd till arbetsmarknadspolitisk forskning (avsnitt12.2). Regeringen har följande förslag till lagtext. 1.2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall1 skall ha följande lydelse. Immunitet och/eller privilegier Tillämplig gäller för följande internationell överenskommelse -------------------------------------------------------------------- Internationella Fysiska personer organ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ -------------------------------------------------------------------- 51 Europeiska uni- Företrädare för de Konventionen om ver- fördragsslutande grundandet av ett sitetsinstitutet staterna och deras europeiskt rådgivare, företrädare universitetsin- för Europeiska stitut av den 19 gemenskaperna, personal vid institutet inklusive familje- medlemmar och andra personer som är knutna till in- stitutet _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Lagen omtryckt 1994:717. 2 Senaste lydelse 1996:607. 1.2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att det i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 skall införas en ny paragraf, 26 b §, samt närmast före denna en ny rubrik av följande lydelse.