prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den omfattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon nedsättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxeringsvärdet som avser småhusenhet med tillhörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med tillhörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. 1 Senaste lydelse 1996:1173. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Har beskattningsåret påbörjats före ikraftträdandet tillämpas äldre regler för den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet. 3.25Förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden Härigenom föreskrivs följande. För sådan värderingsenhet som avses i 3 § första stycket b lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt för småhusenhet skall omräkningstalet enligt 16 A kap. fastighetstaxeringslagen (1979:1152) för vara det omräkningstal som gäller för . Denna lag träder i kraft . 3.25Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Härigenom föreskrivs att 2, 8, 37 och 42 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Skatt på cigaretter tas ut med per styck och av detaljhandelspriset. Skatt på cigaretter tas ut med per styck och av detaljhandelspriset. Cigaretter med en längd, exklusive filter eller munstycke, som överstiger men inte anses som två cigaretter. Är cigaretten längre anses varje påbörjad ytterligare längd av som en cigarett. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med per styck. Skatt på röktobak tas ut med per kilogram. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med per styck. Skatt på röktobak tas ut med per kilogram. Skatt på snus tas ut med per kilogram och på tuggtobak med per kilogram. Skatt på snus tas ut med per kilogram och på tuggtobak med per kilogram. För skattepliktiga tobaksvaror tas skatten för ut med i 2, 8 och 37 §§ angivna belopp. För tiden efter utgången av skall skatten tas ut med belopp som omräknats enligt andra stycket. För och efterföljande kalenderår skall skatten tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 2, 8 och 37 §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller 2 § skall omräkning endast avse styckeskatten. För skattepliktiga tobaksvaror tas skatten för ut med i 2, 8 och 37 §§ angivna belopp. För tiden efter utgången av skall skatten tas ut med belopp som omräknats enligt andra stycket. För och efterföljande kalenderår skall skatten tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 2, 8 och 37 §§ angivna skattebeloppen multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller 2 § skall omräkning endast avse styckeskatten. Regeringen fastställer före oktober månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag skall tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören. 1 Senaste lydelse 1996:1225. 2 Senaste lydelse 1996:1225. 3 Senaste lydelse 1996:1225. 4 Senaste lydelse 1996:836. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3.27 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. skall ha följande lydelse. 4 kap. 3 §1 och skatt enligt 1 § skall utgå med följande belopp. spritdryck /liter /liter starkvin /liter /liter vin /liter /liter starköl /liter /liter cigaretter /styck /styck cigarrer /styck /styck röktobak /kg /kg snus /kg /kg och skatt enligt 1 § skall utgå med följande belopp. spritdryck /liter /liter starkvin /liter /liter vin /liter /liter starköl /liter /liter cigaretter /styck /styck cigarrer /styck /styck röktobak /kg /kg snus /kg /kg 1 Senaste lydelse 1996:1172. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3.28Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privat- införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Den som till för privatbruk för in nedan angivna alkoholdrycker och tobaksvaror från ett annat land som är medlem i Europeiska unionen skall, om inte annat följer av 2 §, betala skatt med /liter för spritdryck, /liter för starkvin, /liter för vin, /liter för starköl, /styck för cigaretter, /styck för cigariller och cigarrer och /kg för röktobak. Den som till för privatbruk för in nedan angivna alkoholdrycker och tobaksvaror från ett annat land som är medlem i Europeiska unionen skall, om inte annat följer av 2 §, betala skatt med /liter för spritdryck, /liter för starkvin, /liter för vin, /liter för starköl, /styck för cigaretter, /styck för cigariller och cigarrer och /kg för röktobak. I denna lag förstås med spritdryck: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 22 volymprocent, starkvin: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 15 men inte 22 volymprocent, samt mousserande vin, vin: annat vin än starkvin samt annan alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 3,5 men inte 15 volymprocent och som inte är starköl, starköl: öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent och cigarill: cigarrer med en högsta vikt av per styck. 1 Senaste lydelse 1996:1224. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 36 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Skattskyldighet inträder, såframt ej annat följer av vad i nästa stycke sägs, då gåvan blivit fullbordad eller handling, innefattande giltig utfästelse om gåva av lös egendom, överlämnats till mottagaren. I fall, som avses i 37 § 2 mom., inträder skattskyldighet vid den tid, då förmånstagaren erhåller förfogan- derätten över försäkringen; dock inträder, där på grund av för- säkringen utbetalning tidigare ägt rum till den berättigade, skatt- skyldighet för sådant belopp vid dess mottagande. Skattskyldighet inträder, såframt ej annat följer av vad i nästa stycke sägs, då gåvan blivit fullbordad eller handling, innefattande giltig utfästelse om gåva av lös egendom, överlämnats till mottagaren. När en omyndigs förälder är förmyndare och som gåva åt den omyndige till bank överlämnat pengar eller över- fört medel som föräldern haft inne- stående i bank utan att förbehålla sig rätt att för egen räkning förfoga över gåvomedlen anses gåvan fullbordad enligt denna lag när gåvomedlen mottagits av banken för den omyndiges räkning eller överförts till den omyndiges konto. I fall, som avses i 37 § 2 mom., inträder skattskyldighet vid den tid, då förmånstagaren erhåller för- foganderätten över försäkringen; dock inträder, där på grund av för- säkringen utbetalning tidigare ägt rum till den berättigade, skatt- skyldighet för sådant belopp vid dess mottagande. Vad i fråga om arvsskatt är stadgat i 6-9 §§ skall vid beskattning av gåva äga motsvarande tillämpning. Föreskrifterna i 6 § om skattskyldighetens inträde först skola härvid, utan inskränkningar som angivas i andra stycket under c) och d), gälla jämväl i fall då givaren förbehållit sig själv nyttjanderätt eller rätt till ränta, avkomst eller annan förmån av den bortgivna egendomen. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. 2 Senaste lydelse 1958:562. Denna lag träder i kraft och tillämpas avseende gåva som givits efter ikraftträdandet. Avseende gåva som givits efter utgången av men före ikraftträdandet tillämpas denna lag till den del gåvor från samma givare under samma kalenderår inte överstiger . 3.30Förslag till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel Härigenom föreskrivs följande. Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig samfällighets fordran enligt 4 a § fjärde stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall fordran vid ingången av minskas . Denna lag träder i kraft . 3.31Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om redovisning Härigenom föreskrivs att punkterna 3 och 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1997:000) om redovisning skall ha följande lydelse LYDELSE ENLIGT PROP. 1996/97:52 3. Bestämmelsen i 4 kap. 4 § tillämpas första gången av kommuner och kommunalförbund avseende och av landsting avseende . Kommunalför- bund som sköter landstingskommunal uppgift skall dock också tillämpa bestämmelsen första gången avseende . Vad som föreskrivs i 5 kap. 1 § såvitt avser pensionsförpliktelser som upptagits bland posten Verksamhetens kost- nader och posten Finansiella kostnader, 5 kap. 2 § såvitt avser pensionsförpliktelser som upptagits i posten Avsättningar, posten Skulder eller bland ansvarsförbindelser under rubriken, Pensionförpliktelser som inte tagits upp bland skulderna eller avsättningarna och Övriga ansvarsförpliktelser, samt 5 kap. 4 § första meningen får börja tillämpas senare än , dock senast av kommuner och kommunalförbund avseende och av landsting avseende . som sköter landstingskommunal uppgift skall dock också tillämpa bestämmelserna senast avseende . Bestämmelsen i 4 kap. 4 § tillämpas första gången avseende . Vad som föreskrivs i 5 kap. 1 § såvitt avser pensionsförpliktelser som upptagits bland posten Verksamhetens kost- nader och posten Finansiella kostnader, 5 kap. 2 § såvitt avser pensionsförpliktelser som upptagits i posten Avsättningar, posten Skulder eller bland ansvarsförbindelser under rubriken, Pensionförpliktelser som inte tagits upp bland skulderna eller avsättningarna och Övriga ansvarsförpliktelser, samt 5 kap. 4 § första meningen får börja tillämpas senare än , dock senast avseende . 3.32Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbe- stämmelserna till lagen (1997:000) om ändring i kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse. LYDELSE ENLIGT PROP. 1996/97:52 2. De nya föreskrifterna i 8 kap. 4 och 5 §§ skall tilllämpas första gången såvitt avser kommuner avseende och såvitt avser landsting avseende . De nya föreskrifterna i 8 kap. 4 och 5 §§ skall tillämpas första gången avseende . 3.33Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894) Härigenom föreskrivs att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbe- stämmelserna till lagen (1997:000) om ändring i kommunalförbundslagen (1985:894) skall ha följande lydelse. LYDELSE ENLIGT PROP. 1996/97:52 2. De nya föreskrifterna i 2 kap. 18 § och 3 kap. 7 § skall, såvitt avser 8 kap. 4 och 5 §§ kom- munallagen, tillämpas första gången av kommunalförbund avseende . som sköter landstingskommunal uppgift skall dock också tillämpa bestämmelserna senast avseende . De nya föreskrifterna i 2 kap. 18 § och 3 kap. 7 § skall, såvitt avser 8 kap. 4 och 5 §§ kom- munallagen, tillämpas första gången avseende . 4.1 Inledning Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken har lagt en grund för en ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Genom framgångarna i den ekonomiska politiken är det nu möjligt att än mer sätta regeringens viktigaste mål - 4 procents öppen arbetslöshet - i fokus. Det finns fem områden där insatser prioriteras för att främja sysselsättning och tillväxt: den offentliga sektorns verksamheter inom vård, omsorg och skola, en ökad satsning på utbildning och kompetensutveckling, en offensivare arbetsmarknadspolitik, en ekologiskt hållbar utveckling samt bättre förutsättningar för företagen. Sysselsättningspolitiken skall bygga på följande fem hörnstenar: Huvudlinjen bör vara att arbetslösheten skall minskas genom att fler människor sätts i arbete eller utbildar sig. Inriktningen är att främja mäns och kvinnors engagemang i arbete och utbildning och att förebygga passivitet. Arbets- och kompetenslinjen gäller. Budgetsaneringen och inflationsbekämpningen är nödvändiga förutsättningar för sysselsättningspolitiken. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. Bland offentliga utgifter skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Vården, omsorgen och skolan utgör kärnan i den sociala välfärden och skall därför prioriteras genom ökade statsbidrag till kommunsektorn. Därmed skapas förutsättningar för att främja sysselsättningen, minska arbetslösheten och höja kvaliteten. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att sysselsättningen skall öka och arbetslöshetsmålet skall kunna nås. 4.2 Utgångspunkter för regeringens politiska prioriteringar Det stora underskottet i statens budget som fanns vid regeringsskiftet riskerade att leda till en skenande statsskuld och undergrävde förtroendet för den ekonomiska politiken. Detta inverkade menligt på både tillväxt och sysselsättning. Regeringen har därför ägnat stor kraft åt att sanera de offentliga finanserna. Den förda politiken har medfört att räntenivån har sjunkit, att inflationen är på en historiskt och internationellt sett låg nivå och att bytesbalansen visar ett betydande överskott. Detta är en följd av förtroendeskapande åtgärder, främst de uppsatta budgetpolitiska målen och därmed sammanhängande konsolideringsprogram för de offentliga finanserna, som beslutat. uppnås målet om balans i de offentliga finanserna. Mycket tyder på att vi befinner oss i inledningen av en period av ökad tillväxt. Erfarenheterna pekar dock på att effekterna på arbetsmarknaden av en ökad ekonomisk aktivitet brukar komma med en viss eftersläpning. Det är därför angeläget att vidta åtgärder för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringen ger en detaljerad redovisning i tilläggsbudgeten (avsnitt 6) av de åtgärder som vidtas för att minska arbetslösheten. För att varaktigt uppnå målet om en halverad arbetslöshet måste ha en lönebildning som även vid en lägre arbetslöshetsnivå ger en lönekostnadsutveckling på god europeisk nivå. har de haft en dåligt fungerande lönebildning med nominella löneökningar som varit för höga i förhållande till våra konkurrentländer. Detta har lett till hög inflation, försämrad konkurrenskraft och utslagning av företag och arbetstillfällen. Regeringen har uttalat att ansvaret för lönebildningen i första hand ligger på arbetsmarknadens parter. Synsättet anknyter till den långa tradition som finns i att i möjligaste mån begränsa den direkta statliga inblandningen i lönebildningen. Det har ett omistligt värde att parterna själva klarar att reformera lönebildningen. Parterna inbjöds därför av regeringen att till gemensamt redovisa nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemet. Detta uppdrag har resulterat i flera bidrag. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att arbeta vidare med en del av de konstruktiva förslag som framkommit. Den utveckling som redovisas i denna proposition förutsätter att parterna tar sitt ansvar och får lönebildningen att fungera bättre. De nedan beskrivna förslagen tillsammans med en väl fungerande lönebildning och ett fortsatt och förstärkt förtroende för svensk ekonomi gör att det finns goda förutsättningar för att nå målet om en halverad arbetslöshet . 4.3 Precisering av det budgetpolitiska målet om permanent överskott i de offentliga finanserna hade starka offentliga finanser. byggdes det upp en betydande finansiell förmögenhet inom den offentliga sektorn. uppgick den offentliga sektorns nettoförmögenhet till motsvarande av BNP. Detta bidrog till en god och stabil ekonomisk utveckling, som gjorde det möjligt att förena full sysselsättning och stigande reallöner med låg inflation. Den svaga finanspolitiken , som kulminerade i den statsfinansiella krisen inledning, fick till konsekvens att den offentliga förmögenheten förbyttes i en nettoskuld. Budgetsaneringen i kombination med en god sysselsättningsutveckling medförde att den offentliga sektorns förmögenhetsställning till stor del återställdes senare del. inledning hade den offentliga sektorn återigen en positiv förmögenhet. Den ekonomiska krisen raderade återigen ut den offentliga nettoförmögenheten. beräknas den offentliga sektorns skulder överstiga tillgångarna med . En bit in på nästa sekel kommer med stor sannolikhet de offentliga åtagandena att utsättas för en större belastning genom ett växande antal äldre. Den offentliga sektorn måste då stå finansiellt att möta denna utveckling för att kunna värna välfärdssystemen. Mot denna bakgrund är det önskvärt att under det närmaste decenniet amortera av den offentliga nettoskulden. Detta kräver överskott i de offentliga finanserna. Detta talar för att det offentliga sparandet sett bör ha ett överskott motsvarande av BNP. I takt med att de offentliga finanserna bringas under kontroll skapas utrymme att aktivt använda finanspolitiken för att motverka en försvagning av konjunkturen eller tendenser till överhettning. Med ett överskott på som utgångsläge finns det en marginal att aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet i de offentliga finanserna hotar att bli för stort. Ett överskott i de offentliga finanserna på främjar och möjliggör höga privata investeringar utan att skuld till utlandet ökar. Det av tidigare fastlagda målet om permanenta överskott i de offentliga finanserna föreslås därför preciseras som ett långsiktigt mål om ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Kortsiktigt bör målet för budgetpolitiken sättas så att hänsyn tas till konjunkturläget. Det bör därför undvikas att finanspolitiken ges en opåkallat stram inriktning, som riskerar att hålla tillbaka expansionsmöjligheterna. Vid den tillväxt som redovisas i denna proposition bör målet för budgetpolitiken vara ett överskott på av BNP , år . Målen gäller vid den kalkylerade tillväxten. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl skulle bli väsentligt lägre kommer den offentliga sektorns sparande att tillåtas utvecklas sämre. Om tillväxten skulle bli väsentligt högre kommer kraven på överskott att skärpas. Detta för att undvika en finanspolitik som förstärker konjunktursvängningarna. 4.4 Fempunktsprogram för arbete och utbildning Beräkningarna i budgetpropositionen visade att den målsatta balansen i offentliga finanserna skulle uppnås . Detta förutsatte att konsolideringsprogrammet fullföljdes och att nya utgiftsökningar finansierades. I det följande presenteras förslag till åtgärder inom fem politiskt prioriterade områden i syfte att stimulera sysselsättningen och minska arbetslösheten. Utgifterna för programmet sammanfattas i nedanstående tabell. De kalkyler som genomförts inför vårpropositionen visar att de budgetpolitiska målen för det offentliga finansiella sparandet - balans 1998 samt överskott på av BNP - uppnås även efter dessa satsningar. Till viss del finansieras programmet även av en höjning av tobaksskatten samt vissa utgiftsminskningar. Dessa redovisas närmare i avsnitt 5. Efter beaktande av utgifterna i fempunktsprogrammet beräknas ett överskott kvarstå utöver vad som krävs för att nå de budgetpolitiska målen. Frågan om utrymmet och formerna för en överföring från den offentliga till den privata sektorn 1999-2000 kommer att prövas i samband med de vårpropositioner som läggs fram 1998 och 1999. TABELL 4.1 FEMPUNKTSPROGRAM FÖR ARBETE OCH UTBILDNING Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 Vård, omsorg, skola 4,0 8,0 8,0 8,0 Hållbar utveckling 1,5 5,1 5,9 Utbildning 0,5 2,5 4,3 6,0 Småföretag 1,6 1,8 1,7 Arbetsmarknadspolitik 0,9 2,8 1,9 1,6 Summa program 5,5 16,3 21,0 23,3 Finansiering -4,5 -2,4 -1,3 -1,2 Utrymme för överföring 0,0 0,0 14,7 25,8 Utrymme som tas i anspråk 1,0 13,9 34,4 47,9 Beräknat överskott, procent av BNP -2,1 1,5 Anm: Till följd av avrundningar stämmer ej summeringarna I tabell 4.2 lämnas en mer specificerad redovisning av de åtgärder som ingår i fempunktsprogrammet. 4.5 Vården, omsorgen och skolan Grunden för ett gott samhälle är en bra skola och en god vård och omsorg. Barn, gamla och sjuka måste ges prioritet. I syfte att stimulera den kommunala sysselsättningen och att upprätthålla och vidareutveckla en god kvalitet i vården, omsorgen och skolan höjs statsbidragen till kommuner och landsting. Det är regeringens bedömning att en rejäl ökning av statsbidraget kan ge en omedelbar effekt på sysselsättningen och på kvaliteten i verksamheten. Det kräver förstås att kommuner och landsting tar sitt ansvar och använder det nya resurstillskottet till att förhindra uppsägningar och förstärka verksamheten redan innevarande år. höjs statsbidragen till kommuner och landsting med . På tilläggsbudgeten för har regeringen uppfört . Inom denna ram avsätts en mindre del till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen föreslår vidare i denna proposition att tidpunkten för införande av balanskravet för kommunerna förskjuts till som för landstingen, nämligen . Bakgrunden till regeringens satsning är att beräkningarna visar att fortsatta neddragningar av verksamheten i kommuner och landsting kommer att bli nödvändiga för att åstadkomma balans i kommuners och landstings ekonomi fram . bedöms behoven inom omsorg och skola att öka bl.a. till följd av ändrad befolkningsstruktur. Trots att verksamheterna över lag håller en hög kvalitet har också vissa brister uppmärksammats. Det finns därför en stor risk för att rationaliseringskraven leder till att verksamheten och dess kvalitet påverkas på ett sätt som inte är önskvärt ur ett välfärdsperpektiv. Förbättringar i vård och omsorg Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) har i delbetänkandet Behov och resurser i vården - en analys (SOU 1996:163) konstaterat att gapet mellan behov och resurser inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg kommer att öka.