prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 23 857 tkr | | | | Övrigt | | Regeringen föreslår att anslagets reservation | | 1997-2001 skall utnyttjas för försöks- och utvecklingsverksamhet| | avseende miljöförbättrande åtgärder. Regeringen anser att medel inom anslaget skall användas för att genomföra de föreslagna handlingsprogrammen. innebär det således att försöks- och utvecklingsverksamhet inom bekämpningsmedelsprogrammet skall kunna omfatta åtgärder motsvarande . Försöks- och utvecklingsverksamhet inom programmet för minskat växtnäringsläckage skall förslagsvis kunna tillföras . Försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion kan förslagsvis uppgå till varav högst avser marknadsstödjande åtgärder. Medel avseende marknadsstödjande åtgärder bör initialt kunna bekostas inom anslaget, men är det rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgärder. Utöver dessa ändamål bör medel för funktionstester av lantbrukssprutor motsvarande och internationellt standardiseringsarbete kunna utgå. Regeringen bedömer anslagsbehovet till efter en besparing på till följd av det statsfinansiella läget. De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. 1994/95 Utgift 9931) 1995/96 Anslag 3 943 Utgiftsprognos 3 943 därav 1996 3 821 1997 Förslag 2 629 1998 Beräknat 2 629 1999 Beräknat 2 629 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnaderna för beredskapsåtgärder mot karantänskadegörare betalas också från detta anslag, liksom kostnader för undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare har efter medlemskapet i EU tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna och marknadskontroll. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Vissa av växtinspektionens kostnader täcktes av tidigare inkomster. ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 2 629 tkr | ----------------------------------------------------------------- Anslagsbelastningen för innevarande budgetår kommer att öka bl.a. på grund av om växtskydd. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas utgifterna vara oförändrade. 1994/951) Utgift 33 4002) 1995/96 Anslag 58 500 Utgiftsprognos 58 689 därav 1996 39 977 1997 Förslag 149 000 1998 Beräknat 122 000 1999 Beräknat 122 000 1) Anslaget Startstöd till jordbrukare 2) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget anvisas medel för de av tillämpade horisontella strukturstöden inom jordbruket. Dessa är investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter. Dessa stöd ingår i mål 5a. Efter en omläggning av landsbygdsstödet till om försumbart stöd ("de minimi") kan stöd inte längre lämnas till jordbruks- och trädgårdsföretag. Enligt det tidigare systemet var det möjligt att lämna stöd till jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1995/96:AU16 Landsbygdsstöd, m.m. anser utskottet att någon form av stöd bör lämnas även i fortsättningen. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i prop. 1995/96:222 att ett investeringsstöd till jordbruket införs. Stödet skall utformas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av om förbättringar av jordbruksstrukturens effektivitet. Enligt propositionen skall utgångspunkten vara att stödet skall ge möjligheter till ökad sysselsättning i glesbygdsområden och möjlighet att förstärka åtgärder för djurskyddet och miljön. Stödet skall huvudsakligen lämnas till jordbruksinvesteringar i de sju nordligaste länen. Stöd bör också fortsättningsvis kunna lämnas till kom- binationsverksamhet i hela landet samt kunna utformas som ett instrument för att främja miljö- och djurskyddsinvesteringar i hela landet. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Startstöd till yngre jordbrukare Före medlemskapet i EU fanns ett nationellt finansierat startstöd till yngre jordbrukare. Det var till konstruktionen mycket likt det nu tillämpade stödet med delbetalningar under beslutsåret och de fyra följande åren. Beslutade men ej utbetalade stöd enligt denna tidigare stödordning uppgår för till , till och till . Det startstöd till yngre jordbrukare som tillämpas är medfinansierat av EU till (inom mål 6-området), och utgår med högst . Bestämmelserna finns i förordningen (1995:1195) om startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter Utanför mål 6-området regleras detta stöd av ett samlat programdokument föreslaget av och godkänt av och inom mål 6 i samlat programdokument för mål 6, åtgärd 1:3, godkänt av kommissionen . Bestämmelserna finns i förordningen (1995:1271) om investeringsstöd till den som förädlar eller saluför produkter från jordbruket eller skogsbruket. Totalt förväntas stöd omfattande kunna beslutas . Av dessa finansierar ca . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 149 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget avser följande poster: Investeringsstöd till lantbrukare 75 000 tkr Startstöd till yngre lantbrukare 27 000 tkr Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter 47 000 tkr Ett svenskt program för investeringsstöd till lantbrukare kommer att överlämnas till kommissionen . Kommissionens godkännande av programmet krävs för att investeringsstödet skall kunna träda i kraft. Beslut om startstöd till yngre jordbrukare innebär ett åtagande för en femårsperiod. Den föreslagna stödnivån bygger på bedömningen att ca 300 stöd kommer att beviljas . Vad gäller stödet till bearbetning och avsättning av jord- och skogs- bruksprodukter föreligger svårigheter att budgetera de årsvisa utbetalningarna av de beslutade stöden då utbetalningarna sker först sedan stödmottagaren har genomfört hela eller delar av de stödbeviljade investeringarna. De för /96 avsatta medlen för stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter bedöms kunna betalas ut först , vilket innebär att anslaget tillfälligt måste höjas . En reducering av anslaget förslås då utbetalningarna då bedöms ligga på en lägre nivå. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 103 500 Utgiftsprognos 50 506 därav 1996 50 506 1997 Förslag 184 000 1998 Beräknat 184 000 1999 Beräknat 184 000 1) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av strukturstöden inom livsmedelssektorn; investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter, som redovisats under anslaget B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 184 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget avser följande poster: Investeringsstöd till lantbrukare 45 000 tkr Startstöd till yngre lantbrukare 18 000 tkr Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter 121 000 tkr Regionala stöd till jordbruket 1994/951) Utgift 956 2002) 1995/96 Anslag 1 232 000 Utgiftsprognos 1 247 105 därav 1996 740 093 1997 Förslag 719 000 1998 Beräknat 719 000 1999 Beräknat 719 000 1) Anslaget Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra 2) Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är den nationella delen av EG:s regionala stöd till jordbruket, nämligen dels kompensationsbidrag till norra respektive , dels nationellt stöd till jordbruket i norra . Stöd till jordbruk och livsmedelsindustri i norra har t.o.m. /95 lämnats under anslaget Stöd till jordbruket och livs- medelsindustrin i norra . Stöd har lämnats i form av pristillägg eller direktbidrag inom stödområdena 1-4. Utfallet för /95 går därmed inte att jämföra med utgiftsprognosen för /96, som hänför sig till det nya anslaget Regionala stöd till jordbruket. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att anslaget kommer att överskridas med ca (1,). Överskridandet beror på vissa problem vid övergången från det gamla stödet till jordbruk och livsmedelsindustri i norra till det nya EG-anpassade systemet. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 719 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Överläggningarna med om utformningen av de regionala stöden är nu avslutade. Medelstilldelningen under detta anslag skall anpassas till utfallet av dessa överläggningar. Bestämmelser om de regionala stöden finns i förordningen (1995:1174) om kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden samt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden). Den nationella finansieringen av kompensationsbidraget beräknas uppgå till , vilket är lägre än vad som antogs innan överläggningarna med var avslutade. Enligt anslutningsfördraget får lämna nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1-3). Stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat så att nivån före EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. Ändringar i stödets utformning och nivå måste beslutas av . skall rapportera om stödets utfall till kommissionen. Regeringens förslag innebär att högst avsätts för nationellt stöd till jordbruket i norra . Det nationella stödet skall komplettera kompensationsbidraget samt miljöstödet till öppet odlingslandskap i stödområdena 1-3. Regeringen föreslår således att totalt avsätts för regionala stöd till jordbruket. Till detta kommer EG:s finansiering av de regionala stöden, som anvisas under anslaget B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket. beräknas utgifterna vara oförändrade. De regionala stödens omfattning, finansiering och fördelning framgår av följande sammanställning, uttryckt i . LFA-område Svensk EG- Totalt finansiering finansiering Stödområde 1-4 207 69 276 exkl. mål 6 Mål 6 52 53 105 Summa 259 122 381 Summa LFA 399 169 568 Nationellt stöd 320 - 320 stödområde 1-3 Summa regio- 719 169 888 nala stöd Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 410 000 Utgiftsprognos 374 004 därav 1996 230 907 1997 Förslag 325 000 1998 Beräknat 325 000 1999 Beräknat 325 000 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Anslaget Från EG-budgetens jordbruksfond finansierade regionala stöd Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionala stöd till jordbruket; dels kompensationsbidrag till norra respektive , dels övriga regionala stöd till den del de finansieras av . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 325 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Med hänvisning till vad som anförts under anslaget B 10. Regionala stöd till jordbruket bör under detta anslag anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionala stöd till jordbruket. Av anslaget beräknas motsvara EG:s finansiering av kompensationsbidraget i norra respektive . Resterande del av anslaget, , beräknas motsvara återflödet från vad avser mål 5b, mål 6 (dock ej mål 5a-åtgärder) samt de s.k. gemenskapsinitiativen. När det gäller gemenskapsinitiativen för gränsregionalt samarbete (INTERREG II) kommer fr.o.m. en decentraliserad modell för beslutsfattande och finansieringsförvaltning att tillämpas. Den innebär att beslut om finansiering av enskilda projekt fattas av ett gemensamt organ, en interregional beslutsgrupp. I de finsk/svenska programmen slås respektive lands EG-medel samman och förvaltas som en helhet för respektive program. Den finansiella förvaltningen av EG-medel sker på regional nivå av berörd länsstyrelse. Länsstyrelserna ansvarar direkt inför för användning av medlen, rapportering och bokföring samt den interna revisionen. För dessa program kommer inte längre att vara fondansvarig myndighet. Kompletterande åtgärder inom jordbruket 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 1 500 000 Utgiftsprognos 1 060 456 därav 1996 539 571 1997 Förslag 1 085 000 1998 Beräknat 1 085 000 1999 Beräknat 1 085 000 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Anslaget Miljöersättningar inom jordbruket Anslaget används för att finansiera de kompletterande åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som är obligatoriska för som medlemsstat. Dessa är dels miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om produktionsmetoder inom jordbruket som är anpassade till de krav som skyddet av miljön och vidmakthållandet av natur- och kulturlandskapet kräver, dels skogsbruksåtgärder inom jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Hälften av kostnaden för åtgärderna medfinansieras från EG-budgeten. De kompletterande åtgärderna skall bl.a. medverka till att miljömålen för jordbruket nås. Anslaget föreslås också användas för att finansiera ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av om upprättandet av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att anslaget kommer att underutnyttjas. Detta beror dels på att alla miljöåtgärder inte infördes , dels tidsförskjutningar vid den administrativa hanteringen av inkomna ansökningar om miljöstöd innevarande år. Miljöstöd till lantbrukarna beräknas betalas ut och därför belasta anslag. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1085 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Ett miljöprogram för jordbruket har utarbetats i enlighet med beslut (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och verkar i full omfattning . Inom programmet erbjuds jordbrukare att göra miljöåtaganden för vilka de kompenseras motsvarande den kostnad eller det inkomstbortfall som åtagandet innebär. Programmet har utformats i linje med de svenska miljömålen för jordbruket. Miljöprogrammet omfattar en rad olika miljöåtgärder för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden, insatser inom miljökänsliga områden och främjande av ekologisk odling, fördelade på tre delprogram. Även informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för jordbrukare och skogsägare med jordbruksmark omfattas. Preliminära resultat tyder på stort intresse och god anslutning till miljöprogrammet. Av de utgifter som belastar anslaget avser jordbrukets miljöprogram. Mot bakgrund av de höga ambitioner som finns för jordbrukets miljöarbete föreslår regeringen att nivån på miljöersättningsprogrammet höjs . Ytterligare avsätts därför av nationella medel och motsvarande medfinansiering erhålls från EU:s budget. Sammanlagt kan omfattningen av programmet därmed höjas med . Målet är att ett utökat program skall kunna framförhandlas med för att träda i kraft . Insatserna för att utveckla det konventionella jordbruket mot en ekologiskt hållbar produktion kan därmed öka. I utformningen av det nya programmet skall särskilt hänsyn tas till behovet att stödja och stimulera vallproduktionens miljöfördelar med avseende på bl.a. växtnäringsläckaget och kretsloppsanpassning av jordbrukets driftsformer. Ökningen av anslaget för den svenska delen av miljöstödet finanseras genom att vardera från Programmet för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, Programmet för omställning till hållbar utveckling och Programmet för samarbete och utveckling i , som samtliga aviserades i prop. 1995/96:222 om vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , tas 1997. Ytterligare finanseras inom område. Därutöver finanseras varaktigt på statsbudgetens inkomstsida genom förändringar i energibeskattningen. Utvärderingen skall kunna utgöra underlag för att bedöma behovet av förändringar i programmet. Regeringens målsättning är att den nu föreslagna nivåhöjningen och utvärderingen så långt möjligt skall kunna bedömas i ett sammanhang. är det angeläget att de ökade insatserna kan genomföras så snabbt som möjligt. Regeringen avser att låta lägga förslag om användningen av det nu föreslagna medelstillskottet. Det är angeläget att åtgärderna utformas så att de ger den bästa sammanlagda miljöeffekten och att eventuella förändringar kan genomföras och utformas så att de ger ett för brukaren översiktligt och hanterbart system. Regeringen bedömer att jordbrukets miljöanpassning förutsätter ett långsiktigt arbete. De program som beskrivits tidigare bygger på ömsesidiga åtaganden mellan stat och stödmottagare med en varaktighet av . Finansieringen av de miljöåtgärder som omfattas av fattade beslut kräver därför att medel ställs till förfogande under hela stödperioden. beräknas därför utgifterna uppgå till samma belopp som de nu föreslagna, eller till . Som ett led i arbetet med att utveckla landsbygden avser regeringen vidare att tillsätta en utredning som skall analysera hur den svenska livsmedelsindustrin kan stärka sin konkurrenskraft. Analyserna skall bl.a. ligga till grund för bedömningar av hur takten och omfattningen av strukturomvandlingen i sektorn kan öka. Utredningen skall också lägga förslag till finansiering av den höjda ambitionsnivån för miljöstödet till jordbruket , dvs. återstoden av budgetperioden. Program för skogliga åtgärder inom jordbruket Ett förslag till svenskt program för skogsbruksåtgärder i enlighet med beslut (prop. 1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr.1995/96:100) kommer enligt beslut av regeringen att överlämnas till EG- kommissionen för godkännande. Programmet planeras genomföras . Det överlämnade förslaget har utformats i linje med miljömålet för jordbruket och avses bidra till att öka den biologiska mångfalden. Åtgärderna har därför inriktats på skogsplantering inom områden i södra och slättbygder där detta är önskvärt av miljöskäl. Regeringen föreslår vidare att ett nationellt anläggningsstöd införs för plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa enligt rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor. Av de årliga utgifter som belastar anslaget avser skogsbruksåtgärder i jordbruket och anläggningsstöd för energiskog. Miljöprogram för att bevara den biologiska mångfalden i renskötselområdet Regeringen överlägger med kommissionen om ett nytt delprogram inom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom renskötselområdet. Avsikten med programmet är att skapa ett bevarandemål för rovdjuren inom renskötselområdet med långsiktigt livskraftiga populationer. Bevarandemålet medför för vissa rovdjursarter att populationen ökar. Detta medför större kostnader för renförluster och merarbete för rennäringen än vad som gäller . Programmet baseras på den av beslutade principen om ersättning efter rovdjursförekomst. Programmet har till syfte att skall leva upp till sina åtaganden om bevarande av hotade arter, som rennäringen skall kunna bedrivas på ett meningsfullt sätt och utvecklas med ekonomisk bärkraft. Detta program, som avses verka , uppskattas omfatta totalt , varav hälften medfinansieras av EG. Anslaget bör därför höjas med . Detta finansieras genom överföring av ett motsvarande belopp från anslaget D 2. Ersättning för viltskador m.m. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 1994/95 Utgift -1) 1995/962) Anslag 1 500 000 Utgiftsprognos 807 053 därav 1996 503 384 1997 Förslag 1 092 500 1998 Beräknat 1 092 500 1999 Beräknat 1 092 500 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Anslaget Från EG-budgeten finansierade miljöersättningar Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av kompletterande åtgärder inom jordbruket. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 1 092 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Med hänvisning till vad regeringen har anfört under anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket, bör ett särskilt anslag tas upp på statsbudgeten med en beräknad utgift motsvarande EG:s finansiering. Den nationella finansieringen av vissa informations- rådgivnings- och utbildningsinsatser för skogsägare med jordbruksmark sker över anslaget H 1. Därutöver föreslås för EG:s medfinansiering avseende stöd till vitaliseringsgödsling av försurningsdrabbad skogsmark. Detta ingår som en del i förslaget till svenskt program för stöd till skogsbruksåtgärder enligt rådets förordning (EEG) nr 2080 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Motsvarande nationell finansiering sker över anslaget H 4. Insatser för skogsbruket. Arealersättning och djurbidrag m.m. 1994/95 Utgift -1) 1995/96 Anslag 8 540 000 Utgiftsprognos 8 580 816 därav 1996 4 837 930 1997 Förslag 4 950 000 1998 Beräknat 4 950 000 1999 Beräknat 4 950 000 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m. Bidragen finansieras helt från EG-budgeten. Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter och oljelin. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spånadslin, odling av vicker m.m. Ett villkor för ersättning är att tas ur livsmedels- eller foderproduktion. gäller att skall tas ur produktion och för är motsvarande siffra . Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår denna till drygt 1,7 miljoner ha. Den areal som ingick i det svenska omställningsprogrammet ingår i basarealen. För att erhålla ersättning från EG måste denna areal dock tas ur omställningsprogrammet. För oljeväxter finns en särskild basareal, som för vidkommande är 137 000 ha. Följande stödbelopp per hektar kan beräknas: Grödor Antal hektar Genomsnittligt stödbelopp spannmål 1 250 /ha baljväxter 20 /ha uttagen areal 300 /ha oljelin 2 /ha oljeväxter 100 /ha Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt samt för tackor och getter. Bidraget baseras på tilldelade bidragsrätter. har tilldelats följande bidragsrätter. Djur Bidragsrätter Bidrag från EG am- och dikor 155 /ko handjur, 10 mån. 250 /tjur handjur, 22 mån. /tjur tackor /tacka För tackor räknas bidraget fram med utgångspunkt i marknadspriset som fastställs . beräknas detta bli /tacka. För producenter med en förhållandevis låg djurtäthet per hektar foderareal kan ett extra bidrag utgå, s.k. extensifieringsbidrag. Detta var för år per djur. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 4 950 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Arealersättning och ersättning för uttagen areal utnyttjades av den totala basarealen, dvs. arealen odlades med ersättningsberättigade grödor eller var uttagen areal. beräknar att den areal som ersättning söks för kommer att öka . Då kostnaderna för areal- och uttagsersättningar till viss del är beroende på hur basarealen utnyttjas förväntas belastningen på anslagsposten öka. För /96 beräknas en utnyttjandegrad på av tilldelade bidragsrätter. Denna andel förväntas öka .