prop · GK03117 · 1997-01-01 00:00:00 — I fall som avses i första stycket 6 skall uppgift lämnas om ränta som utbetalats eller gottskrivits samt om innehavet i depån eller den kontoförda fordringen vid årets utgång. Kontrolluppgift skall vidare lämnas för upplupen men inte förfallen avkastning (räntekompensation) vid avyttring av fordran eller andel i sådan värdepappersfond som avses i 27 § 6 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. För annan marknadsnoterad fordran än sådan som avses i tredje stycket skall kontrolluppgiften ta upp det vid årets utgång senast noterade värdet ökat med upplupen avkastning som inte omfattas av detta värde. Innehas ett konto av mer än en person skall ränta och fordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känt för den uppgiftsskyldige. I fråga om konto för vilket samtliga innehavare inte redovisas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och fordran redovisas utan fördelning. Avser en utbetalning också annat än ränta och kan den uppgiftsskyldige inte ange hur stor del därav som utgör ränta, skall i stället för ränta det sammanlagt utbetalda beloppet redovisas. En skattskyldig, som uppdrar åt en utländsk förvaltare att i sådan egenskap föras in i det register som förs av enligt aktiekontolagen (1989:827), skall utan dröjsmål till lämna ett skriftligt medgivande till insyn i depå eller konto som han har hos förvaltaren. 25 a §7 Kontrolluppgift om utgiftsränta skall lämnas av Kontrolluppgift om utgiftsränta och skuld skall lämnas av 1. den som yrkesmässigt bedrivit utlåning eller kreditgivning eller den som i annan yrkesmässig verksamhet bedrivit utlåning eller kreditgivning via konto eller i annan form, 2. förening som till medlemmar lånat ut pengar mot ränta, 3. arbetsgivare eller uppdragsgivare som till arbetstagare eller uppdragstagare lånat ut pengar mot ränta, 4. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kontroll- uppgiften skall ta upp den ränta som gäldenären betalt till den uppgiftsskyldige. I fall som avses i första stycket 3 skall även eventuell ränteförmån anges. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kontroll- uppgiften skall ta upp den ränta som gäldenären betalt till den uppgiftsskyldige och gäldenärens sammanlagda skuld till den upp- giftsskyldige vid årets utgång. I fall som avses i första stycket 3 skall även eventuell ränteförmån anges. Avser den ränta som betalts till någon del ränta som erlagts i förskott, skall av kontrolluppgiften framgå hur stor del av räntan som belöper på tid till och med året efter beskattningsåret, dock endast om förskottsräntan till någon del belöper på tid efter denna tidpunkt. Kontrolluppgift skall vidare lämnas för upplupen men inte förfallen avkastning (räntekompensation) vid förvärv av fordran eller andel i sådan värdepappersfond som avses i 27 § 6 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dock skall kontrolluppgift inte lämnas i det fall den avkastning kompensationen avser förfaller till betalning ett senare år än det år förvärvet skett. Är fler än en person betal- ningsansvarig för skuld skall utgiftsräntan fördelas lika mellan gäldenärerna, om inte annat för- hållande är känt för den uppgifts- skyldige. I fråga om skuld för vilken samtliga gäldenärer inte redovisas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan redovisas utan för- delning. Är fler än en person betalnings- ansvarig för skuld skall utgifts- räntan och skulden fördelas lika mellan gäldenärerna, om inte annat förhållande är känt för den uppgifts- skyldige. I fråga om skuld för vilken samtliga gäldenärer inte redovisas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och skulden redovisas utan fördelning. 27 §8 Kontrolluppgift om utdelning och innehav skall lämnas av 1. den som utbetalt utdelning på aktie i svenskt aktiebolag som är avstämningsbolag enligt 3 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 8 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 8 § bankaktiebolagslagen (1987:618), 2. den som utbetalt utdelning på andel i svensk värdepappersfond som avses i 1 § lagen om värdepappersfonder (1990:1114), 3. den som utbetalt utdelning från utländsk juridisk person, om utdelningen utbetalats genom Värdepapperscentralen VPC Aktiebolags försorg, 4. den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs. 4. den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs, 5. värdepappersinstitut hos vilket marknadsnoterad tillgång som avses i 3 § första stycket 5 och 8 lagen (1997:000) om statlig för- mögenhetsskatt förvaras i depå eller kontoförs i annat fall än som avses i 22 § och punkterna 1 4. Kontrolluppgift skall lämnas för a) fysisk eller juridisk person som är berättigad att lyfta utdelning för egen del vid utdelningstillfället och b) fysisk person som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper. Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald utdelning till den del den är skattepliktig, avdragen preliminär skatt och innehållen utländsk käll- skatt som belöper på utdelningen. Kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång. b) fysisk person och dödsbo som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av aktie eller andel i värdepappersfond eller utländsk juridisk person eller utländsk aktie eller annat utländskt värdepapper eller annan marknads- noterad tillgång som avses i 3 § första stycket 8 lagen om statlig förmögenhetsskatt. Kontrolluppgift enligt andra stycket a skall ta upp utbetald utdelning, avdragen preliminär skatt och innehållen utländsk källskatt som belöper på utdelningen. Kontrolluppgift enligt andra stycket b skall ta upp innehavet vid årets utgång. Uppgiftsskyldighet enligt denna paragraf föreligger inte för tillgångar på pensionssparkonto eller för utdelning på sådana tillgångar. En skattskyldig, som uppdrar åt en utländsk förvaltare att i sådan egenskap föras in i det register som förs av enligt aktiekontolagen (1989:827), skall utan dröjsmål till lämna ett skriftligt medgivande till insyn i depå eller konto som han har hos förvaltaren. Den som skall lämna kontroll- uppgift enligt första stycket skall för fysisk person och dödsbo som hos den uppgiftsskyldige varit antecknad som innehavare av depå eller konto för marknadsnoterad option, termin eller därmed jäm- förligt avtal även lämna kontroll- uppgift om förpliktelse vid årets utgång på grund av sådant avtal. 48 § Kontrolluppgift för en delägare i en samfällighet skall lämnas av juridisk person som förvaltar sam- fälligheten. Kontrolluppgift behöver dock inte lämnas, om den del av samfällighetens behållna förmögen- het som belöper på fastighet understiger . Kontroll- uppgift skall ta upp det som anges för varje uppgiftsskyldig under 1 3. Kontrolluppgift för en delägare i en samfällighet skall lämnas av juridisk person som förvaltar sam- fälligheten. Kontrolluppgift skall ta upp det som anges för varje uppgiftsskyldig under 1 2. Sådan juridisk person som avses i 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: Utdelning till delägare samt upplysning i det avseende som behövs för tillämpning av 2 § sista stycket skogskontolagen (1954:142). Annan juridisk person än vid 1: Delägares andel av intäkter och kostnader i samfälligheten. Kontrolluppgift behöver dock inte lämnas, om delägares andel av ränteintäkt understiger , och inte heller om andelen av intäkt av annat slag understiger sedan därifrån andelen av sådana kostnader som är avdragsgilla vid taxeringen dragits av. Annan juridisk person än så- dan som avses i 6 § 1 mom. första stycket b lagen (1947:577) om stat- lig förmögenhetsskatt: Delägares andel i samfällighetens behållna förmögenhet. Utgör samfälligheten inte särskild taxeringsenhet, skall vid beräkning av den behållna för- mögenheten värde av sådan sam- fälld egendom som ingår i de del- ägande fastigheternas taxerings- värde inte inräknas. 53 §9 Fåmansföretag skall lämna företagsledaren och delägare i före- taget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatte- pliktiga inkomst från företaget. Det- samma gäller handelsbolag i fråga om delägare i bolaget. Fåmansföretag och övriga företag som avses i 3 § 1 a och mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall lämna företagsledaren och delägare i före- taget samt dem närstående personer alla uppgifter som behövs för att de skall kunna beräkna sin skatte- pliktiga inkomst från företaget. Det- samma gäller handelsbolag i fråga om delägare i bolaget. Efter föreläggande av skattemyndigheten skall uppgifter enligt första stycket lämnas även till skattemyndigheten. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1Senaste lydelse 1996:1334. 2Senaste lydelse 1996:694. 3Senaste lydelse 1994:483. 4Senaste lydelse 1993:945. 5Senaste lydelse 1996:1237. 6Senaste lydelse 1996:1009. 7Senaste lydelse 1996:591. 8Senaste lydelse 1996:1009. 9Senaste lydelse 1992:1659. 8 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. 5 §1 Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för för- mögenhet enligt vad som anges i denna paragraf. Tillägg skall göras för varje sökande och varje barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2 och 3 samt tredje stycket. Som förmögenhet räknas den beskattningsbara förmögen- heten enligt lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från privatbostads- fastighet eller bostadsrätt för vilken bostadsbidrag söks och skulder med säkerhet i denna egendom. Tillägg skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundat nedåt till helt tiotusental kronor. Tillägg till den bidragsgrundande inkomsten skall göras för för- mögenhet enligt vad som anges i denna paragraf. Tillägg skall göras för varje sökande och varje barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2 och 3 samt tredje stycket. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt, beräknad med bortseende från privatbostadsfas- tighet eller bostadsrätt för vilken bostadsbidrag söks och skulder med säkerhet i denna egendom. Tillägg skall göras av den sammanlagda förmögenhet som överstiger , avrundat nedåt till helt tiotusental kronor. Tillägg för barns förmögenhet skall fördelas lika mellan makar. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1996:441. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om statlig förmögenhetsskatt, 2. lag om begränsning av skatt, 3. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll- uppgifter, 8. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om statlig förmögenhetsskatt Tillkomsten av den i lagrådsremissen föreslagna nya lagen om förmögenhetsskatt motiveras väsentligen av vissa fördelningspolitiska och statsfinansiella skäl. Det är inte en uppgift för Lagrådet att lämna synpunkter i sådana frågor och Lagrådet avstår i linje härmed från att försöka bedöma i vad mån förslagen kan väntas tillgodose angivna syften. Lagförslaget innebär att flertalet av de bärande principer, på vilka den tidigare lagstiftningen på området vilat, kommer att ligga till grund för förmögenhetsbeskattningen också framöver. I vissa avseenden föreslås förändringar för att undvika snedvridande beskattningseffekter och åstadkomma ökad skattemässig likabehandling av individer. På några punkter görs dock i förslaget avsteg från strävandena efter ökad likformighet, med hänsyn till att andra viktiga skäl bedöms motivera avvikelse. Reglerna i den tidigare, halvsekelgamla förmögenhetsskatte- lagstiftningen har i övrigt överarbetats materiellt och redaktionellt, med inriktning på att tillskapa en modern lag på området. Med de utgångspunkter som valts i remissen får förslaget enligt Lagrådets uppfattning anses ha fått en i huvudsak godtagbar utformning. Därmed är inte sagt att de föreslagna lagreglerna genomgående har kunnat ges sådan precision, att tillämpningsproblem kommer att undvikas. Som exempel kan nämnas att de nya regler som förutsätter att skulder inte är avdragsgilla, om de är hänförliga till vissa tillgångar som är undantagna från skatteplikt - ett uttryck för en rimlig kongruensprincip - synes kunna vålla bedömningssvårigheter vid skilda typer av skuldförhållanden. Ett annat exempel utgörs av den reglering som förutsätter prövning av om olika begrepp som används i inhemsk skattelagstiftning kan anses ha motsvarighet i utländska företeelser. Lagrådet anser det dock inte vara en utväg att till undvikande av antydda tillämpningsproblem försöka skapa ett mer detaljbetonat regelsystem. Uppkommande frågor av angiven art får således efter hand besvaras i rättstillämpningen. Som framhållits i lagrådsremissen har det bedömts erforderligt att i vissa hänseenden göra avsteg från en lösning som principiellt sett är den önskvärda. En sådan avvikelse är förslaget att sambeskattningen för makar skall behållas. I remissen vidgås att såväl likformighetsskäl som jämställdhetsskäl talar för att sambeskattningen bör slopas också vid förmögenhetsbeskattningen samt att dessa principiella skäl är starka. Fördelen med en särbeskattning anges också vara starka från administrativ synpunkt. Flertalet remissinstanser har i yttranden över promemorian Ds 1996:42 åberopat samma skäl och ansett att särbeskattning nu bör införas. När det remitterade förslaget likväl innebär att sambeskattningen skall behållas, motiveras det med intresset av att förebygga skatteplanering genom att förmögenheten sprids inom familjen. Särbeskattning anses också kunna ge ett mycket betydande skattebortfall, om inte fribelopp och skattesatser justeras i motsvarande utsträckning. Lagrådet, i vars uppgifter enligt vad som inledningsvis anförts inte ingår att lämna synpunkter i statsfinansiella frågor, konstaterar att det i remissen inte närmare har utvecklats vilken omfattning en illegal skatteplanering skulle kunna få, om särbeskattning införs vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet vill härutöver framhålla att det sett från grundläggande systematisk synpunkt är otillfredsställande att - när nu inriktningen är att stifta en helt ny lag av modernt snitt - ta över regler om sambeskattningen års lag, som i detta hänseende byggde på samlevnadsförhållanden som var väsentligt mindre varierande till formerna än i dagens samhälle. En följd av sådan bristande anpassning av lagreglerna till samhällsutvecklingen kan tänkas leda till minskad tilltro till och efterlevnad av lagstiftningen. Ovedersägligt är ju att kontrollmöjligheterna i ett förmögenhetsskattesystem med stor basbredd som det svenska blir begränsade och att systemet för att fungera godtagbart måste kunna uppfattas som legitimt bland allmänheten. I ytterligare ett avseende kan det finnas skäl att beröra ett av remissens förslag från principiell synpunkt, nämligen när det gäller den lösning som valts i fråga om förmögenhetsbeskattningen av marknadsnoterade aktier. I denna del föreslås att sådana marknadsnoterade aktier som är inregistrerade vid en börs i det land där aktiebolaget är hemmahörande skall, med visst undantag, vara skattepliktiga och tas upp till hela det noterade värdet medan andra marknadsnoterade aktier helt och hållet undantas från skatteplikt. Förslaget, som beträffande svenska aktier överensstämmer med vad som redan gäller års taxering, motiveras med intresset av att vad som kallas arbetande kapital i näringsverksamhet inte skall vara skattepliktigt. Med anledning av förslagets utformning kan det förtjäna att erinras om att, när förmögenhetsskatteplikten ursprungligen slopades för sådana svenska aktier som är marknadsnoterade men inte inregistrerade vid en börs, detta skedde som ett provisorium inför den då planerade avvecklingen av förmögenhetsbeskattningen. Föredragande statsrådet uttalade att det var principiellt olämpligt att inregistrering skulle medföra högre beskattning och medgav uttryckligen att den valda lösningen således inte kunde försvaras i ett längre perspektiv (prop. 1991/92:60 s. 65). När nu denna ordning likväl föreslås bli permanentad genom den nya lagen om statlig förmögenhetsskatt, förefaller motivet vara att sådana marknadsnoterade aktier som har blivit föremål för inregistrering inte ansetts kunna hänföras till arbetande kapital i den mening uttrycket används i remissen; aktier i de stora börsnoterande företagen sägs sålunda närmast uteslutande ha karaktär av placeringstillgångar (avsnitt 5.4). Även om man godtar den angivna utgångspunkten, synes det svårt att komma ifrån att förslagets konsekvenser kan te sig skäligen godtyckliga. För svenska börsaktier innebär den att aktier registerade på skall förmögenhetsbeskattas med utgångspunkt i av det noterade värdet medan de börsaktier som noteras på fondbörsens båda övriga listor - OTC- och O-listan - helt frikallas från förmögen- hetsskatteplikt. Det finns emellertid inte i lag och såvitt upplysts inte heller i det för fondbörsen gällande regelverket något hinder mot att sådana börsbolag som är noterade på exempelvis O-listan har större värde eller att deras aktier är föremål för större spridning och omsättning än vad som gäller för flertalet bolag vilkas aktier är inregistrerade på A-listan. Inte heller i övrigt har i remissen åberopats några skillnader mellan de olika metoderna för notering av börsaktier som har betydelse från de synpunkter som förefaller ha legat till grund för förslaget. Förslaget synes därför inte invändningsfritt utfrån det grundläggande intresset av att lika fall behandlas lika och den i remissen på flera ställen betonade principen att olika tillgångar bör förmögenhetsbeskattas på ett likvärdigt sätt från neutralitetssynpunkt. Med hänsyn till det anförda förutsätter Lagrådet att de praktiska konsekvenserna av den schablonisering som föreslås på detta område noga följs. Om dessa visar sig bli otillfredsställande, bör en viss beredskap finnas att se efter om de intressen som ligger till grund för förslaget kan tillgodoses genom en reglering av annat slag än den nu föreslagna. Till vad som har sagts kommer att det, som förslaget är utformat, förutsätts att även beträffande utländska marknadsnoterade aktier samma avgörande distinktion skall göras mellan inregistrering vid börs i det land där aktiebolaget är hemmahörande och annan offentlig notering, och detta oberoende av i vilket land och på vilken marknadsplats den huvudsakliga handeln äger rum. Därvid skall således en bedömning ske dels av om en viss utländsk marknadsplats kan jämställas med en börs, dels av huruvida den offentliga notering som äger rum kan jämställas med en svensk inregistrering. Detta kan antas leda till vissa praktiska svårigheter och bli vanskligt att bedöma inte minst för de skattskyldiga. Det synes därför angeläget att allmänna råd eller andra rekommendationer ägnade att underlätta tillämpningen utfärdas på det aktuella området i ett tidigt skede. Förslagen lämnas utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar propositionen 1996/97:117 Ny förmögenhetsskatte- lagstiftning