prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Den rättsmedicinska verksamheten är till övervägande delen anslagsfinansierad. /95 har kvalitetssäkringsarbetet fortsatt haft hög prioritet. RMV har också i enlighet med målen för verksamheten vidtagit åtgärder för att förbättra läkarrekryteringen. Den rättskemiska avdelningens verksamhet är såväl anslags- som upp- dragsfinansierad. Den uppdragsfinansierade delen har ökat från under /94 till under /95. Kvalitet och säkerhet har prioriterats och verksamheten har effektiviserats genom bl.a. ny teknik. Rättsgenetiken är i sin helhet avgiftsfinansierad. Övergången till DNA-baserad faderskapsundersökning är nu helt genomförd vilket väsentligt ökat säkerheten i undersökningarna. Kvalitetssäkring och effektivisering har prioriterats. Kontinuerlig effektivisering av verksamheten tillsammans med ökade uppdragsintäkter har lett till ett anslagssparande som efter /95 uppgick till . Regeringen delar i allt väsentligt de bedömningar som RMV lämnat i sin årsredovisning m.m. och menar att arbetet även fortsättningsvis bör bedrivas med samma inriktning. Rättspsykiatriska undersökningsverksamhetens organisation och dimensionering Det har vid RMV:s avdelningar i och funnits en viss överkapacitet av vårdplatser vilka har ställts till sjukvårdshuvudmännens förfogande enligt avtal med och . Med anledning av att riksdag och regering vid olika tillfällen (bl.a. i prop. 1994/95:100 bil. 6 s. 245-247, bet. 1994/95: SoU15, rskr. 1994/95:294 och prop. 1994/95:194 s. 25-27, bet. 1994/ 95:SoU23, rskr. 1994/95:382) har fastslagit att statliga undersökningsenheter skall ha till uppgift att bedriva rättspsykiatrisk vård endast som rättspsykiatrisk undersökning pågår, har RMV givits i uppdrag att avveckla den kapacitet inom rättspsykiatriska undersökningsverksamheten som verket inte behöver utnyttja samt att så långt möjligt överföra vårdpersonal och lokaler till sjukvårdshuvud- männen. RMV har i sin anslagsframställan redovisat att vissa avvecklingskost- nader kan bli aktuella i samband med genomförandet av nämnda uppdrag. Dessa avvecklingskostnader avses kunna finansieras av RMV:s anslagssparande. Regeringen har vidare i beslut uppdragit åt RMV att göra en översyn över och analysera nuvarande dimensionering och struktur av den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten i relation till nuvarande och förväntad framtida efterfrågan från landets domstolar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . RMV omfattas av det generella besparingskravet på statlig konsumtion. Således har anslaget minskats . beräknas ramanslaget uppgå till och till . Beräkningarna grundar sig på verkets nuvarande struktur och på aktuella efterfrågeförhållanden från bl.a. domstolar och polismyndigheter. Det finns inga tecken som tyder på att stora förändringar är att vänta inom någon av RMV:s verksamhetsgrenar. Som ett resultat av översynen av den rätts- psykiatriska undersökningsverksamheten kan dock förändringar bli aktuella vilka kan påverka anslagets framtida storlek. -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 1 040 1) Anslagssparande 600 1995/96 Anslag 3 086 Utgiftsprognos 3 000 därav 1996 2 300 1997 Förslag 2 127 1998 Beräknat 2 199 1999 Beräknat 2 276 1 Beloppen anges i tusental kr övergripande mål är att främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att oönskade effekter på människors och djurs hälsa och miljön undviks. skall bl.a. yttra sig över ansökningar om tillstånd enligt lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer och samråda med andra myndigheter när dessa meddelar föreskrifter. Nämnden skall vidare bedriva rådgivande verksamhet samt följa utvecklingen på genteknikområdet och bevaka de etiska frågorna. inrättades och övertog bl.a. de arbetsuppgifter som tidigare hade åvilat Delegationen för hybrid-DNA-frågor. -------------------------------------------------------------------- |Övergripande mål | | | |övergripande mål skall ligga fast. | | | |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 2 127 tkr | -------------------------------------------------------------------- Flera decenniers forskningsinsatser på genteknikens område har lett till att praktiska och kommersiella produkter inom främst läkemedels- och jordbrukssektorerna börjat tas fram. Detta har fört med sig att tekniken även börjat tillämpas inom livsmedelssektorn. Forskningen har bl.a. skapat möjligheter att med utnyttjande av gentekniken bryta ner annars svårnedbrytbara miljögifter. Utvecklingen på genteknikområdet går allt snabbare och en missbedömning av teknikens användning kan medföra irreparabla skador på miljön. verksamhet är därför mycket betydelsefull. Samhällets åtgärder på området syftar till att minimera riskerna för att sådana och andra oönskade effekter skall uppstå. I takt med att användningen av gentekniken ökar, ökar också det område som nämnden har att bevaka. Av verksamhetsredogörelsen för /95 framgår att nämnden genom att bl.a. delta i beredningsgrupper, avge yttranden, utarbeta rapporter och anordna konferenser aktivt har verkat för att det övergripande målet skall kunna uppnås. Enligt regeringens bedömning är omfattningen av verksamhet väl avvägd, varför nämnden bör anvisas ett anslag som är oförändrat i förhållande till innevarande budgetår. Med hänsyn till den snabba utveckling som pågår inom genteknikområdet avser regeringen att noga följa verksamhet och se till att nämnden har de resurser som krävs. beräknas utgifterna uppgå till respektive . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 6 081 Anslagssparande 2 091 1)2) Utgiftsprognos 13 500 1995/96 Anslag 13 781 3) därav 1996 10 000 1997 Förslag 9 500 1998 Beräknat 9 517 1999 Beräknat 9 776 1) Beloppen anges i tusental kr 2) Anslaget G 3. : Förvaltningskostnader 3) Därav anvisade på tilläggsbudget övergripande mål och uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter samt bevaka deras behov och intressen. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild av vissa ärenden om brottsskadeersättning samt ett råd för prövning av frågor om bidrag från brottsofferfonden. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att myndigheten sparade förra budgetåret. Prognosen för anslags- belastningen under innevarande budgetår visar att myndigheten kommer att använda ca av sitt ackumulerade sparande. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | | | Det övergripande målet för ligger fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 9 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Antalet inkomna brottsskadeärenden fortsätter att öka och uppgick till drygt 4 400, vilket är en ökning med ca 250 ärenden jämfört med . Antalet inkomna personskadeärenden ökade från 3 400 till 3 800. För antalet sakskadeärenden redovisas en minskning. under innevarande budgetår har brottsskadeärendena ökat jämfört med /95. Enligt Brottsoffermyndighetens bedömning kommer det totala antalet brottsskadeärenden fortsätta att öka även . har satt upp tre delmål för handläggningen av brottsskadeärenden. De skall handläggas säkert, snabbt och billigt. Under /95 avgjordes av personskadeärendena och av sakskadeärendena , vilket är en lägre andel jämfört med året innan. Antalet balanserade ärenden ökade med ca 500 förra budgetåret och uppgick vid utgången av /95 till drygt 1 800 ärenden. Huvuddelen av ökningen ägde rum under början av det budgetåret. handläggningskostnad uppgick förra budgetåret till per ärende, vilket är en kostnadsökning med en procent. Ett mått på säkerheten och kvali- teten i handläggningen är enligt myndigheten frekvensen bifallsbeslut i samband med omprövningar. Denna andel uppgick /. An- delen omprövningsansökningar av det totala antalet avgjorda ärenden uppgick såväl /95 som /. Från brottsofferfonden har under utbetalats ca till olika brottsofferprojekt. Av dessa medel har ideella organisationer erhållit ca , varav har tilldelats under /96 för den löpande verksamheten. Olika forskningsprojekt har beviljats ca . Resterande medel har utbetalats dels till privat och offentlig brottsofferinriktad verksamhet, dels till informationsinsatser. Fondens totala tillgångar uppgick till ca . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Att andelen avgjorda ärenden har minskat samt att ärendebalansen och omloppstiderna har ökat torde ha samband med att verksamheten har utlokaliserats från till . Verksamheten i startades med helt ny personal, vilket kan förklara en lägre produktivitet. Utlokaliseringen är också en förklaring till myndighetens relativt stora sparande förra budgetåret, vilket bl.a. beror på att avvecklingskostnaderna för Stockholmskontoret blev lägre än beräknat. Enligt regeringens mening bör myndigheten nu med mer erfaren personal kunna öka antalet avgjorda ärenden. En sådan utveckling kan också utläsas av myndig- hetens statistikuppgifter. Av årsredovisningen för /95 och an- slagsframställningen för framgår att antalet avgjorda ärenden har ökat kraftigt fr.o.m. andra hälften av /95. innevarande budgetår har antalet avgjorda ärenden ökat jämfört med föregående budgetår. I regleringsbrevet för innevarande budgetår anges att av brottsskadeärendena skall handläggas och att ärendebalansen skall minska. Regeringen delar uppfattning att antalet brotts- skadeärenden kan förväntas öka även under . har myndigheten effektiviserat sin verksamhet för att kunna möta volymökningar. Regeringen anser att kostnaderna för handläggningen av den beräknade mängden brottsskadeärenden inte längre ryms inom den befintliga ekonomiska ramen. bör därför tilldelas ytterligare . beräknas utgifterna uppgå till respektive . Ersättning för skador på grund av brott -------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 41 809 1) 1995/96 Anslag 102 500 1997 Förslag 71 500 1998 Beräknat 73 287 1999 Beräknat 74 974 -------------------------------------------------------------- Utgiftsprognos 90 000 därav 1996 67 100 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på anslaget är antalet beviljade ansökningar om brottsskadeersättning och ersättningarnas storlek. Anslaget disponeras av . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 71 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Som framgår av redovisningen under anslaget F 4. har antalet ansökningar om brottsskadeersättning ökat under och kan förväntas fortsätta öka under . Med hänsyn härtill har regeringen beräknat anslaget till . För budgetåren 1998 och 1999 har anslaget beräknats tilll respektive . -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 869 007 1) Utgiftsprognos 1 278 300 1995/96 Anslag 1 278 300 därav 1996 902 200 1997 Förslag 853 972 1998 Beräknat 736 872 1999 Beräknat 736 872 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1993:9) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall betalas av allmänna medel. Rättshjälp omfattar allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälp genom offentligt biträde samt rådgivning. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas omfattning och svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 22 § rättshjälpslagen och 21 kap. 10 § bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Ersättningen till biträden och offentliga försvarare regleras också i viss utsträckning med hjälp av taxor. finns två taxor; en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt och en taxa för ersättning till biträde i mål om äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan (DVFS 1996:13, B32 resp. 1996:14, B33). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Regeringen har bestämt timkostnadsnormen för perioden - till exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). -------------------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 853 972 tkr | -------------------------------------------------------------------- Regeringen har beslutat om en proposition med förslag till en ny rättshjälpslag med följdändringar (prop. 1996/97:9). Förslagen bygger på de förslag som lämnats av (SOU 1995:81). Den nya rättshjälpslagen innebär en mängd förändringar. En viktig nyhet är att rättshjälpen blir generellt subsidiär till rättsskyddet. Den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker den aktuella angelägenheten skall inte få rättshjälp. Inte heller skall den som med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska och personliga förhållanden borde ha haft en rättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Om det finns särskilda skäl skall dock rättshjälp kunna beviljas också den som borde ha haft en rättsskyddsförsäkring. som rättshjälpens grundläggande syfte att utgöra ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt behålls, innebär det nya systemet också stora kostnadssänkningar. Den föreslagna nya rättshjälpslagen med följdändringar beräknas leda till besparingar på . För en beskrivning av övriga förändringar hänvisas till nämnda proposition. Förslaget att rättshjälpen skall vara subsidiär till rättsskyddet kan inte genomföras om inte försäkringsbolagen ges tillräcklig tid att anpassa sin organisation och sina försäkringsvillkor. Förändringarna föreslås därför träda i kraft . Om allmän rättshjälp eller rättshjälp åt misstänkt i brottmål har sökts före gäller dock äldre bestämmelser. De nya bestämmelserna kommer därför att minska kostnaderna för rättshjälpen successivt. bedömer regeringen att minskningen blir i storleksordningen ; 1999 minskar kostnaderna med ytterligare ca . Departementen, polismyndigheterna, () och fattar beslut om rättshjälp i form av offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Kostnaderna belastar innevarande budgetår andra huvudtitelns anslag F1. Rättshjälp m.m. I stort sett hela belastningen härrör från beslut av och . I nämnda proposition (prop. 1996/97:9) föreslås att bestämmelser om rätten till offentligt biträde fr.o.m. regleras direkt i den materiella lagstiftningen. Eftersom budgetansvaret enligt regeringens uppfattning bör ligga där den största möjligheten att påverka belastningen av ett anslag finns, kommer medel för detta ändamål att att föras över till utgiftsområde 8. Invandrare och flyktingar. Med hänsyn till ovan nämnda förändringar har regeringen beräknat anslaget till . beräknas utgifterna uppgå till respektive år. Diverse kostnader för rättsväsendet -------------------------------------------------------------------- 1994/95 Utgift 29 699 1) 1995/96 Anslag 53 202 Utgiftsprognos 51 500 därav 1996 38 600 1997 Förslag 10 222 1998 Beräknat 10 546 1999 Beräknat 10 886 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas en rad kostnader för rättegångsväsendet, bl.a. ersättningar till vittnen, parter och rättegångsbiträden samt kostnader för statens rättegångar. -------------------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 10 222 tkr. Innevarande budgetår disponerar utöver de 24 länsstyrelserna ett femtiotal myndigheter anslaget. Av dessa mister bl.a. , Riksåklagaren, domstolarna samt skatte- och kronofogdemyndigheterna dispositionsrätten till anslaget och anvisas i stället medel inom respektive myndighetsanslag för att finansiera kostnader som t.o.m. innevarande budgetår finansieras från anslaget. En fördel med detta är att administrationen för myndigheterna förenklas. En sådan förändring är dock inte lämplig för flertalet av de mindre myndigheter som disponerar anslaget eftersom dessa inte har samma möjligheter att hantera tillfälliga förändringar av utgiftsnivån. Med hänsyn till nämnda förändring har regeringen beräknat anslaget till . beräknas utgifterna uppgå till respektive . Bidrag till vissa internationella sammanslutningar ------------------------------------------------------------------ 1994/95 Utgift 2 994 1) 1995/96 Anslag 3 879 1997 Förslag 3 000 1998 Beräknat 3 000 1999 Beräknat 3 000 ------------------------------------------------------------------ Utgiftsprognos 3 900 därav 1996 2 300 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget lämnas bidrag till för den intellektuella äganderätten, till i för unifiering av privat- rätten och till Permanenta byrån i för internationell privaträtt. Från anslaget lämnas vidare medel till bidrag till Nordiska sam- arbetsrådet för kriminologi, till det FN-anknutna kriminologiska institutet i (HEUNI) och till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till ansvarsområde. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 3 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Anslaget bör uppgå till för . För respektive 1999 har anslaget beräknats till samma belopp som för . Bidrag till brottsförebyggande arbete -------------------------------------------------------------- 1995/96 Anslag 10 800 1) 1997 Förslag 7 200 1998 Beräknat 7 200 1999 Beräknat 7 200 -------------------------------------------------------------- Utgiftsprognos 10 800 därav 1996 10 800 1) Beloppen anges i tusental kr Regeringen har presenterat ett nationellt brottsförebyggande program. En av grundtankarna i programmet är att regeringen skall främja det lokala brottsförebyggande arbetet. För detta ändamål finns för /96 under anslaget A 6. Bidrag till brottsförebyggande arbete anvisat . -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 7 200 tkr | -------------------------------------------------------------------- Enligt regeringens mening bör det även för avsättas medel för att främja initiativ i det brottsförebyggande arbetet, t.ex. för att utveckla nya metoder och arbetsformer som innebär att detta arbete kan föras framåt. Regeringen föreslår att anvisas för detta ändamål. För respektive har anslaget beräknats till samma belopp som för . 10 Övrig statlig verksamhet De allmänna advokatbyråernas främsta uppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Jurist vid allmän advokatbyrå bör också åta sig uppdrag som god man, likvidator eller liknande i de fall uppdragen annars skulle vara svåra att få utförda därför att ersättning inte kan påräknas. Byråerna får täckning för sina kostnader i dessa ärenden från ett driftbidragsanslag. Om det kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen, skall byråerna även lämna annat biträde i rättsliga angelägenheter. Det finns 26 allmänna advokatbyråer varav sju 7 skall bedriva social mottagning på 15 olika mottagningsplatser. De allmänna advokatbyråernas ekonomiska mål har varit att varje byrå skall generera intäkter som minst motsvarar verksamhetens kostnader inklusive kostnaderna för att bevara det verkliga värdet av rörelsekapitalet. Bakgrunden till kravet att intäkterna även skall täcka kostnaderna för att bevara det verkliga värdet av rörelsekapitalet är att staten tidigare i två omgångar tillfört byråerna medel för att täcka behovet av rörelsekapital (prop. 1979/80:101, bil. 1, bet. 1979/80:JuU36, rskr. 297, prop. 1985/86:101, bil. 1, bet. 1985/86:JuU14, rskr. Motivet till att anvisa statskapital var att byråerna sammantaget hade en balanserad förlust och därmed inte själva kunde finansiera rörelsekapitalbehovet. I ett regeringsbeslut beslutade regeringen att statskapitalet, som då uppgick till ca , skulle återbetalas. Skälet för regeringens beslut var att den balanserade förlusten hade övergått i ett balanserat överskott på ca . I och med att statskapitalet har återbetalats bör det ekonomiska målet fr.o.m. vara att varje byrå skall generera intäkter exklusive finansiella intäkter som motsvarar minst verksamhetens kostnader exklusive finansiella kostnader, dvs. full kostnadstäckning i enlighet med avgiftsförordningen (1992:191). --------------------------------------------------------------------- | |1991/92 |1992/93 |1993/94 |1994/95 |1995/96 |1997 | --------------------------------------------------------------------- |Intäkter exkl.|113,2 |115,9 |114,1 |101,5 |133,6 |92,0 | |finansiella | | | | | | | |intäkter1 | | | | | | | --------------------------------------------------------------------- |Kostnader |107,3 |110,1 |112,6 |102,1 |141,8 |93,0 | |exkl. | | | | | | | |finansiella | | | | | | | |kostnader1 | | | | | | | --------------------------------------------------------------------- |Resultat |+ 5,9 |+ 5,8 |+ 1,5 |- 0,6 |- 8,2 |- 1,0 | --------------------------------------------------------------------- 1 Löpande priser i Som synes har de allmänna advokatbyråerna minskat sina kostnader , bl.a. till följd av att byråerna i och har avvecklats. Huvudförklaringen till att byråernas sammantagna resultat har försämrats är att antalet fakturerade ärenden minskat såväl inom som utanför rättshjälpsområdet. Minskningen beror bl.a. på att konkurrensen från de privata byråerna om rättshjälpsärendena ökat i samband med den allmänna konjunkturnedgången och på vissa förändringar av rättshjälpsreglerna (bl.a. begränsningar av möjligheterna till rättshjälp i asylärenden samt höjda grund- och tilläggsavgifter). Mot bakgrund av de allmänna advokatbyråernas ekonomiska mål är det prognostiserade utfallet för /96 inte tillfredsställande. Resultaten varierar dock avsevärt mellan byråerna. har tillsammans med de byråer som har sämst måluppfyllelse utarbetat ett åtgärdspaket som syftar till att vända utvecklingen. Regeringens uppfattning är också att byråerna sammantagna resultat kommer att förbättras avsevärt. Regeringen kommer att noga följa hur de åtgärder som vidtas faller ut. Redovisning av utförda arbete behandlade i betänkandet Anslag till , m.m. (bet. 1994/95:JuU13) ett antal motioner rörande olika former av hjälp och stöd till brottsoffer. Utskottet uttalade med anledning av motionerna att det är tid att med ett samlat grepp utvärdera det lagstiftningsarbete m.m. som den senaste tioårsperioden har pågått på brottsofferområdet och att ett arbete med en utvärdering av de åtgärder som har vidtagits bör inledas. Med hänvisning till att arbetet med en utvärdering kunde väntas bli tämligen omfattande ansåg justitieutskottet att det kunde bli nödvändigt med en avrapportering till , t.ex. i nästkommande års budgetproposition, innan en slutlig rapport och eventuella förslag läggs fram för . beslutade (rskr. 1994/95:261) att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Regeringen beslutade direktiv till en särskild utredare med uppdrag att utvärdera de åtgärder som den senaste tioårsperioden har gjorts på brottsofferområdet (Dir. 1995:94). Utredningen har i uppgift att ge en bred redovisning av vad som har gjorts och kartlägga vilka rättigheter och vilka möjligheter till hjälp ett brottsoffer har. De samlade effekterna av dessa rättigheter skall analyseras. Med utgångspunkt i den samlade kunskapen och analysen skall utredaren föreslå de förändringar som kan vara befogade. Detta gäller inte enbart förändringar i lagstiftningen utan också förändringar t.ex. av handläggningsrutiner och rutiner för samarbete myndigheter emellan och förbättrad utbildning. Som en allmän utgångspunkt anges i direktiven att det är av stor betydelse att åtgärder för brottsoffer sätts in där de verkligen behövs. En viktig uppgift för utredaren är alltså att undersöka om de resurser som finns används på bästa sätt.