prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Vidare kommer regeringen i budgetpropositionen att föreslå införandet av rätt till tjänstledighet för att kunna starta eget företag. Härigenom stimuleras ny- och småföretagande. Hänsyn har också tagits till förslagen i regeringens proposition 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Utgiftsökningen till följd av nämnda proposition beräknas sammantaget till ytterligare i förhållande till den preliminära beräkning som redovisades budgetproposition. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. De totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudget uppgår till ca varav ca avser studiemedel, ca avser vuxenstudiestöd samt avser studiehjälp till gymnasieungdomar. räknar regeringen med att en besparing kan göras genom att slopa den timersättning vid svenskundervisning för invandrare som lämnas till den som förlorar annan inkomst. Avsikten är att erbjuda dessa studerande samma studiestöd som övriga vuxna. När det gäller vissa nyanlända invandrare övervägs också att införa en enhetlig introduktionsersättning inom ramen för flyktingmottagandet. Besparingens storlek är beroende av flera faktorer men beräknas kunna komma att uppgå till . Därutöver beräknas besparingar motsvarande ytterligare . Dessa besparingar kommer att genomföras bland annat genom att reglerna för utlandsstudier skärps samt genom efterkontroll av inkomst inom studiestödssystemet. De omnämnda åtgärderna innebär sammantaget att tidigare opreciserade besparingsbeting i konsolideringsprogrammet uppfyllts samt att ytterligare neddragningar tillkommer. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen föreslå en utökning av den utbildningssatsning som beslutats i samband med budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU2, rskr. 1996/97:101). Under utgiftsområdet har därför beräknats utgifter för studiestöd för ytterligare utbildningsplatser för . Beräkningen avser 15 000 platser inom högskola, 4 300 platser inom kvalificerad yrkesutbildning samt ytterligare 10 000 platser inom . utökas den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , med ytterligare 10 000 platser och med ytterligare 10 000 platser. Den sammanlagda ökningen kommer därmed inklusive de platser regeringen föreslår på tilläggsbudget att uppgå till 40 000 platser i . beräknas dessutom studiestöd för ytterligare 15 000 högskoleplatser. En parlamentariskt sammansatt kommitté har lämnat betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Betänkandet har remitterats och remissinstansernas svar har inkommit. Regeringen avser att återkomma avseende ett nytt återbetalningssystem för studielånen grundat på utredningens förslag kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek 2000. Regeringen vill redan nu framhålla att det särskilda utbildningsbidraget för arbetslösa motsvarande beloppet i a-kassa eller KAS kommer att bibehållas som en del i kunskapslyftssatsningen. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till samt för till . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar utgifter för barnomsorg, skola, vuxenutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. De totala utgifterna enligt statsbudget uppgår för till ca varav, barnomsorg, skola och vuxenutbildning ca , universitet och högskolor ca samt nationella och internationella forskningsresurser ca . Regeringen har för den ekonomiska ramen beräknat tillkommande besparingar inom området med . Dessa besparingar beräknas genomföras genom att neddragning sker bland annat på statens bidrag till svensk undervisning i utlandet med samt med resterande belopp främst genom rationaliseringskrav på utbildningsverksamheterna. Regeringen har tidigare i propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84) s. 54 redovisat sin avsikt att överföra det statliga bidraget till driften av den sk. R2-reaktorn i Studsvik från utgiftsområde 21 Energi till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Ramen för utgiftsområde 16 har därför höjts med . Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen föreslå en utökning av den utbildningssatsning som beslutats i samband med budgetpropositionen för . Under utgiftsområdet har därför beräknats utgifter för ytterligare utbildningsplatser för treårsperioden - 2000. Beräkningen avser 15 000 platser höstterminen och ytterligare 15 000 platser höstterminen inom högskolan, 4 300 platser inom försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning och 2 800 platser samt ytterligare 10 000 platser inom varje hösttermin 1998, 1999 och utöver redan beslutade utbildningsplatser. Den sammanlagda ökningen kommer därmed inklusive de platser regeringen föreslår i tilläggsbudget att uppgå till 40 000 platser i . Inom högskolan skall satsningens tyngdpunkt ligga inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Regeringen avser vidare att föreslå att en ny modern lärlingsutbildning inrättas inom gymnasieskolan. Regeringen avser att i kommande budgetproposition närmare redovisa hur ett pilotprojekt med lärlingsutbildning för de elever som börjat i gymnasieskolan skall se ut. Medel har beräknas inom utgiftsområdet för bidrag till kommunerna avseende denna. Som framgår av avsnitten 8.1 - 8.5 anser regeringen att ett betydande resurstillskott bör tillföras den kommunala sektorn. Syftet är att möjliggöra för kommuner att behålla och öka sysselsättningen samt för att höja kvaliteten inom kärnverksamheterna vård, omsorg och skola. Härigenom ges bättre förutsättningar att uppfylla sina mål för alla elever. Regeringen avser också att till lägga förslag för att garantera kvaliteten i den pågående utbyggnaden av högskolan. Förslagen avser att tillgodose dels lärares kompetensutveckling, dels högskolans och det omgivande samhällets behov av fler forskarutbildade. För att finansiera utgifterna för dessa ändamål har utgiftsområdet tillförts . Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområdet 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, exkl. presstöd och vissa andra massmediefrågor, dvs frågor om arkiv, museer, kulturmiljövård, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, tidskrifter, bildkonst, konsthantverk, hemslöjd och film samt den samiska kulturen. Till utgiftsområdet hör också folkbildningen. Dessa utgifter innefattar statsbidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen samt vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Utgiftsområdet omfattar även stöd till trossamfund, ungdomsfrågor, folkrörelse- och idrottsfrågor samt restaureringsarbeten vid de kungliga slotten m.m. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till ca , varav hänför sig till kulturområdet. Regeringen har i sina beräkningar av ramen för utgiftsområdet utgått ifrån att ytterligare besparingar på görs utöver tidigare beslutade neddragningar. Regeringen har vidare tillfört medel för en elitidrottssatsning under förutsättning av ett i . beräknas också vissa medel för deltagande i och Paralympics i , . Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, planering av markanvändning och bebyggelse, geotekniska frågor, länsstyrelserna samt lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget för till , varav räntebidrag m.m. , bostadsbidrag , länsstyrelserna samt garantiverksamhet . Utgifterna över beräknas minska, främst beroende på sjunkande utgifter för räntebidragsanslaget. Den bostadspolitiska utredningens förslag bereds . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. För att något mildra effekterna för de hushåll vars bostadsbidrag påverkas kraftigt av de nya bestämmelserna för rätt till bostadsbidrag som infördes , föreslås dels att en lägsta nivå införs under vilken boendekostnaden inte skall reduceras på grund av bostadsytans storlek, dels att räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst. Dessa regeländringar skall träda ikraft respektive . Finansiering av regeländringen sker inom utgiftsområdet ram, dock ej inom anslaget A 10. Merutgifterna för finansieras huvudsakligen genom en effektivisering av utbetalningsrutinerna inom räntebidragssystemet. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar motsvarande görs engångsvis för på räntebidrag m.m., utöver tidigare beslutade neddragningar. Regeringen har vid sin beräkning också beaktat besparingseffekter till följd av tillskapandet av en ny länsstyrelse i . Besparingarna på skall dock tas ut successivt, eftersom uppsägningar av personal så långt möjligt skall undvikas. Det är regeringens ambition att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Ett brett handlingsprogram byggs upp med insatser i olika former inom flera utgiftsområden. Inriktningen på detta arbete beskrivs mer utförligt i bilaga 5. Ett viktigt inslag är ett lokalt investeringsprogram för att öka den ekologiska hållbarheten. Stöd skall bland annat ges till åtgärder som minskar miljöbelastningen, ökar effektiviteten i användning av energi och naturresurser samt gynnar användningen av förnybara råvaror. Resurser motsvarande har tillförts utgiftsområdet för för ett lokalt investeringsprogram för ekologisk hållbar utveckling (se vidare avsnitt 4.7 och bilaga 5). Ramen har för samma ändamål uppjusterats med och . Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, medel från samt utgifter för och forskning. uppgår enligt statsbudgeten de totala utgifterna till , varav avser anslaget Regionalpolitiska åtgärder. Utgiftsområdet omfattar åtgärder som syftar dels till att utjämna skillnader i villkor för företag i olika delar av landet, dels till att stimulera den ekonomiska tillväxten i hela landet. Utgiftsområdet brukar benämnas den lilla regionalpolitiken. Med den stora regionalpolitiken avses sakområdena inom andra samhällssektorer. Utvecklingen inom dessa andra samhällssektorer är sammantaget mer betydelsefull för den regionala balansen och den ekonomiska tillväxten än den lilla regionalpolitiken. har verksamheten inom utgiftsområdet påverkats av förberedelser för att ta del av återflödet av medel från . Dessa har bland annat tillskapats för att motverka de regionala obalanser som den inre marknaden bedöms kunna medföra. Det sammanlagda återflödet av medel för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas komma att uppgå till ca . De regionala obalanserna tenderar att öka. Regeringen kommer att lägga stor vikt vid att utveckla formerna för en ny regional näringspolitik för ökad tillväxt i hela landet. Utgiftsområdet har tillförts ytterligare medel motsvarande för åren 1998- 2000 för vissa satsningar inom ramen för landshövdingeuppdraget. inryms även vissa utgifter för den s.k. Söderhamnssatsningen. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar på skall göras . Besparingen skall i sin helhet tas ut på anslaget för sysselsättningsbidrag genom regelförändringar. Denna besparing är enligt regeringens bedömning möjlig utan att försämra möjligheten att uppnå de regionalpolitiska målen. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande hushållning med naturresurser, biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , , och . De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten till ca , varav ca för miljövård och för strålskydd och kärnsäkerhet. Utöver de besparingar som ingår i konsolideringsprogrammet () har regeringen vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att ytterligare besparingar görs inom utgiftsområdet. Dessa besparingar uppgår till . Vidare bortfaller resterande medel från energiskatteöverenskommelsen. Ambitionen är att vissa besparingar skall kunna kompenseras genom medel från miljöforskning (MISTRA). I bilaga 5 redovisas utförligt regeringens strategi för att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Under utgiftsområde 18 har regeringen som ett inslag i denna strategi beräknat totalt för ett lokalt investeringsprogram för ett ekologiskt hållbart samhälle. Förslag om en miljöbalk avses lämnas till . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning. Regeringen avser vidare att förelägga förslag till bl. a. nya och omarbetade miljömål i en samlad miljöproposition . Enligt energipropositionen (prop. 1996/97:84) innebär ett beslut om kärnkraftsavveckling ett behov av ökade arbetsinsatser från och . Resurserna härför avses finansieras via avgifter från kärnkraftsindustrin. Utgiftsområdesramen kommer att justeras när erforderliga resurer för de båda myndigheterna har kunnat bedömas. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområdet omfattar energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för effektivisering och minskad elanvändning. Utgiftsområdet omfattar också ett program för energieffektivisering m.m. i bland annat och , vilket utgör en viktig del av den svenska klimatpolitiken. uppgår de totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudget till . Regeringen har i proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning föreslagit riktlinjer för energipolitiken. Ett nytt energipolitiskt program inrättas för omställningen av det svenska energisystemet. Satsningen uppgår till totalt och löper fram t.o.m. . Programmet omfattar åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. Särskilda åtgärder vidtas för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Fortsatta energipolitiska insatser på klimatområdet genomförs. I propositionen har regeringen också föreslagit att en ny central energimyndighet skall inrättas . Programmet finansieras i huvudsak på följande sätt: Inledningsvis (1997-1998) genom att befintliga reserverade medel från tidigare energiprogram samt medel från Energiteknikfonden dras in. Vidare tillvaratas befintligt resursutrymme inom utgiftsområde 21 motsvarande . Det återstående finansieringsbehovet tillgodoses genom att del av den ram som regeringen föreslår avsätts för en ekologiskt hållbar utveckling ianspråktas. Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. föreslås få huvudansvaret för att verkställa merparten av det energipolitiska programmet. Ansvaret bör föras över till den nya energimyndigheten vid dess inrättande. Stödet till kärnteknisk forskning och forskningsreaktorn i Studsvik anvisades tidigare under utgiftsområdet. anvisas medel för detta ändamål under utgiftsområde 16. Regeringen har vid beräkningen av den ekonomiska ramen utgått från att besparingar uppgående till görs inom utgiftsområdet. Besparingarna skall finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget till , varav ca utgörs av utgifter för vägar och järnvägar. beslutade om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Denna inriktning skall ligga till grund för trafikverkens infrastrukturplaner för . Regeringen avser att avge ett samlat förslag till om den framtida kommunikationspolitiken. Regeringens förslag kommer att syfta till att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Regeringen angav i budgetpropositionen för att en samlad bedömning av de ekonomiska konsekvenserna med anledning av skulle ges i vårpropositionen. saknas förutsättningar att bedöma dessa konsekvenser på en mer detaljerad nivå. Bland annat är lämplig ambitionsnivå vad gäller gränskontrollen inte möjlig att bedöma förrän samarbetet fungerar operativt. Inriktningen är att ett operativt tillträde för de nordiska länderna skall ske före utgången av . Regeringen anser dock att eventuellt ökade utgifter skall finansieras inom berörda utgiftsområden. Regeringen anser att det är viktigt att anpassningen av de svenska flygplatserna till de krav som ställer genomförs på ett sådant sätt att ett operativt tillträde till ej försenas därav. har presenterat ett förslag till anpassningsprogram som innebär investeringar på under 1997-1999. Regeringen accepterar inriktningen i förslag. Några särskilda anslagsmedel kan dock inte disponeras för eller andra myndigheter för åtgärder i samband med en svensk anslutning till . Med hänsyn till omfattningen av de investeringar som kommer att behöva ske anser regeringen att en viss nedsättning av inleveranskrav bör kunna ske. Regeringen avser att återkomma med ett närmare förslag i budgetpropositionen. Utgiftsområdet beräknas tillföras , för genomförande av ett nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Programmet avses omfatta ytterligare medel som behövs för finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar som inte ingår i den ordinarie planeringsramen, men som bedöms kunna ge en ökad långsiktig konkurrenskraft, ökade möjligheter till uthållig tillväxt och en ökad sysselsättning. Det nationella investeringsprogrammet presenteras närmare i avsnitt 4, Politiska prioriteringar. Utöver tillkomsten av det nationella investeringsprogrammet är förändringen av utgiftsområdesramarna , jämfört med de ramar som beräknades i budgetpropositionen för , främst en följd av tekniska anslagsjusteringar i form av ny pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskning samt skogsnäring. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudget till . Två tredjedelar av utgifterna finansieras från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet, , avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Till forskning och utbildning har för anslagits . Häri inbegrips även och Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Förvaltningskostnaderna för övriga myndigheter sammantagna svarar för av utgiftsområdets totala utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet är till stor del bundna då de styrs av och kan endast påverkas genom förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Detta gäller även administrationen av CAP som tar betydande resurser i anspråk. Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från en neddragning med på regionala stöd till jordbruket, på stödet till avbytarverksamheten och på . Därtill har hänsyn tagits till den tidigare aviserade besparingen på . Regeringen har även beaktat driftskostnader för den digitala blockdatabasen (se vidare avsnitt 6.20) Ramen har också ökats med för bland annat en utvidgning av miljöprogrammet för jordbruket vilket medfinansieras från EU-budgeten. Ramen kan komma att justeras i budgetpropositionen, bland annat för en ökning av antalet utbildningsplatser vid och för administration av system för märkning och identifiering av nötkreatur samt för obligatoriska kontrollåtgärder inom fiskets område. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudget till . Under den fortsatta mandatperioden kommer småföretagens betydelse som skapare av sysselsättning m.m. att uppmärksammas i högre grad. Inriktningen är att öka de små företagens, inklusive den kooperativa företagsformens, möjligheter att bidra till tillväxt och sysselsättning. fattade beslut om regeringens forskningspolitik för budgetåren 1997-1999. Beslutet innebar bland annat ökade krav på högskolans samverkan med det omgivande samhället samt fasta och ökade forskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna. Regeringen anser att detta är två viktiga förändringar som bidrar till att stärka svenska företags kunskapsbas och internationella konkurrenskraft. En varaktig besparing uppgående till har genomförts på anslaget för Teknisk forskning och utveckling och en besparing om ytterligare ca är beslutad för . Dessa besparingar kommer till viss del att kompenseras av medel från de s.k. forskningsstiftelserna. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen tagit hänsyn till extra satsningar på vardera för information om kooperativt företagande och kvinnors företagande . Vidare har regeringen utgått från att ytterligare besparingar utöver de tidigare beslutade görs inom utgiftsområdet. Dessa besparingar uppgår till och skall finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. beräknas de totala utgifterna enligt statsbudget till , varav avser det generella statsbidraget till kommuner och landsting, avser det statliga utjämningsbidraget till kommuner och landsting samt bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Det statliga utjämningsbidraget motsvaras av en lika hög utjämningsavgift på statsbudgetens inkomstsida. För att förbättra sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn och värna vård, omsorg och skola anser regeringen att utgiftsområdet bör tillföras . Regeringen uttalade att den är beredd att utfärda ett s.k. återbetalningsskydd på , med anledning av regeringens beslut att räkna upp de preliminära skatteinkomsterna för . Enligt nuvarande bedömning bör ytterligare engångsvist för tillföras utgiftsområdet för att finansiera återbetalningsskyddet. Därutöver påverkas utgiftsområdet av vissa regleringar av statliga åtgärder som har kommunal-ekonomiska effekter (se avsnitt 8). Ramen för utgiftsområdet beräknas till , till och till . Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar anslagen Oförutsedda utgifter och Statsskuldsräntor. beräknas de totala utgifterna till varav till Oförutsedda utgifter. Ränteutgiftsnivån beräknas vara i stort sett oförändrad fram då den faller med . Den stabila utgiftsnivån beror på förhållandevis små förändringar i statsskuldstocken samt relativt stabila ränteantaganden . Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till .