prop · GK0367 · 1997-01-01 00:00:00 — Nät nummer två är endast till en mindre del koordinerat och även det för analog TV. PTS har begärt koordinering för de två första näten som omfattar totalt 108 sändare. Begäran har sänts till elva länder. Formella godkännanden från berörda grannländer kan dröja. De europeiska teleförvaltningarnas har beslutat att anordna ett möte för att fastställa de tekniska parametrar som skall användas för planering och koordinering av digital marksänd TV. Flera av länderna vill invänta mötets resultat innan de lämnar besked. PTS har påbörjat arbetet med koordineringen av nät tre och fyra, men anser att det är nödvändigt att invänta resultatet av koordineringen av de första två innan underlaget sänds ut till berörda länder. 4 Förutsättningar för digital TV i andra länder 4.1 Digitala TV-sändningar via satellit har startat startade satellitbaserad digital TV i . Det marknads- ledande företaget erbjuder ca 175 kanaler till omkring 1,7 miljoner abonnenter, vilket motsvarar ungefär hälften av samtliga abon- nenter av satellit-TV i . Den främsta konkurrenten är med ca 1,4 miljoner abonnenter. I startade reguljära digitala sändningar över satellit i () och i ( DF 1) . Digitala prov- sändningar via satellit har inletts i och . ägs av och DF 1 av mediekoncernen . I program- utbudet ingår ett stort antal radioprogram och ett tiotal TV-kanaler samt olika betaltjänster (t.ex. beställ-video). Den tyska motsvarigheten, som ägs av mediekoncernen erbjuder 14 TV-program, 30 radioprogram och beställvideo (near-video-on-demand). För båda projek- ten räknar man med 2-300 000 abonnemang under det inledande skedet. och Kirch-Gruppe är även involverad i utvecklingen av digital-TV i andra europeiska länder, t.ex. . Den dominerande brittiska aktören när det gäller analog satellit-TV, British Sky Broadcasting (BSkyB) med 5 miljoner abonnenter, skall börja sända digitalt . Ett utbud på upp till 200 kanaler planeras. 4.2 Konkurrensen från kabel-TV Omfattningen av kabelnäten och användningen av kabel för TV-distri- bution varierar från land till land. Kabel-TV-företagens strategi inför digitaliseringen skiftar också från land till land. I finns världens största kabelnät med 15 miljoner abonnenter. det bolagiserade tyska digitaliserar sina kabelnät. I är marknaden för kabel-TV räknat i antal abonnemang betydligt större än satellitmarknaden, men mycket talar för att en förskjutning kommer att äga rum till satellit-TV:s fördel. , som satsade stort på kabeldistribution i ett tidigare skede med klent resultat, har ännu inte valt väg. I kommer sannolikt kabel-TV-bolagen att delta i den konkurrens om tittarna som inletts i och med beslutet om digital marksänd TV (se nedan). Även spanska Telefónica har aviserat en satsning på digital TV i kabelnät. I och ligger kabelalternativet närmast till hands med hänsyn till kabeldistributionens dominerande ställning . Till bilden hör också att relativt få TV-hushåll har utrustning för direkt- mottagning från satellit. I avser man dock att genomföra provsändningar med digital marksänd TV med start . Syftet är bl.a. att erbjuda ett alternativ till kabelsändningar och få erfarenheter av tekniken för marksändningar. 4.3 Digital marksänd TV i Den brittiska regeringen har aktivt drivit frågan om digital marksänd TV. I den brittiska radiolagstiftningen dras ramarna upp för en sådan utbyggnad. Det kan vara motiverat att något mera i detalj redogöra för den brittiska modellen med tanke på bl.a. hur nära den svenska och brittiska synen på public service-TV ligger varandra. Erfarenheterna och resultaten av den brittiska modellen kan komma att bli vägledande för beslutsfattandet i flera andra europeiska länder. I motiven till lagstiftning om digital marksänd TV säger sig den brittiska regeringen sträva efter att värna om mångfald och variation i utbudet samt public service-verksamhetens fortbestånd. En viktig driv- kraft är också omsorgen om brittisk industri som vill bli marknads- ledande beträffande ny digital distributionsteknik. Digitala system planeras, som nämnts ovan, redan av privata in- tressenter för distribution av kabel-TV och satellit-TV. Vad som in- förs genom beslut är tillståndsgivning för digital marksänd TV. Den brittiska regeringen vill varken förutsäga eller bestämma hur den digitala marknaden kommer att utvecklas. Huvudsyftet är i stället att främja konkurrensen mellan olika distributionsalternativ. Tyngdpunkten i tillståndsgivningen vid digitala sändningar kommer att ligga på multiplexoperatörerna, dvs. de som ansvarar för den process där olika digitala signaler (t.ex. olika TV-program) sammanflätas till en signal som sedan sänds ut. vision Commission (ITC) har annonserat ut sex multiplexer med en befolkningstäckning på . Varje multiplex skall kunna vidarebefordra åtminstone tre program med hög bildkvalitet. Totalt kommer således det digitala marknätet att ge utrymme för samtidig sändning av åtminstone 18 TV-program. av kapaciteten hos en multiplex skall användas för TV eller tjänster som relaterade till TV- program. Public service-bolaget och övriga bolag med tillstånd att sända över marknätet, dvs. (ITV), /S4C samt den nya , förutsätts få ett multiplexutrymme reserverat för sin verk- samhet. BBC har preliminärt tilldelats en egen multiplex. En multiplex har också preliminärt tilldelats ITV, samt teletexttjänsterna. En tredje multiplex väntas tilldelas tillsammans med den walesiska programverksamheten S4C. Övriga programföretag blir underleverantörer till de företag som ITC utsett till multiplexoperatör. Det är multiplexoperatören som ansvarar för utbyggnaden av respektive sändarnät och som bestämmer program- profilen. Efter uppbyggnadskedet kommer multiplexoperatören att betala en årlig licensavgift till staten. Finansiering förutsätts ske genom olika varianter av betal-TV. Särbehandlingen av BBC m.fl. motiveras med att man redan vid starten vill försäkra sig om ett högkvalitativt grundutbud i de nya kanalerna. En förutsättning är att de nämnda bolagens analoga sändningar parallell- sänds digitalt. I övrigt förväntas programföretagen kunna utveckla tek- niken på olika sätt. Den nya lagstiftningen medger att BBC återutsänder via satellit. förutsätts de analoga frekvenserna kunna frigöras för andra ändamål. Någon definitiv tidpunkt anges inte. Frågan om när de analoga sändningarna skall upphöra kommer att prövas efter starten av de digitala sändningarna eller när av hushållen är utrustade med avkodare. 4.4 försöksverksamhet pågår i väntan på beslut I är inte en satsning på digitala marksändningar självklar, även om de flesta av landets 22 miljoner TV-hushåll tar emot TV-signalerna direkt från marknätet. Endast 1,9 miljoner av hushållen är anslutna till kabelnät och en miljon hushåll har parabolantenn. Inom branschen verkar man vilja skynda långsamt. Konkurrensen mellan marksänd och satellitdistribuerad TV är inte lika tillspetsad som i t.ex. . Olika alternativ utreds . Skeptikerna pekar på det ringa utbyte som tidigare satsningar på kabel-TV gett. Olika kombinationer studeras, bl.a. möjligheterna att använda telenätet och det befintliga analoga nätet. Digitala satellitsändningar har redan startat. En omfattande försöksverksamhet med digital TV-teknik pågår i . Tillståndsmyndigheten Conseil Supérieur de l''''Audiovisuel (CSA) får medge undantag från gällande regler när det gäller sådana försök. Någon övergripande strategi har sålunda ännu inte formulerats. Det pågående utrednings- och utvecklingsarbetet väntas vara klart . 4.5 oklart läge lägger stor vikt vid digital TV som en förutsättning för utbyggnaden av multimedia och interaktiva tjänster. Till mitten av skall en uppgradering av alla kabelnät för radio och TV till digitala system vara genomförd. Det är oklart om man kommer att satsa på digital marksänd TV. I är av TV- hushållen kabelanslutna medan tar emot TV-sändningar via satellit. Försöksverksamhet med digital TV pågår i både offentlig och privat regi. Gränsdragningsfrågor mellan federal och delstatlig kompe- tens diskuteras liksom mellan radio, TV och telekommunikation. 4.6 Vissa andra länder i En satsning på digital marksänd TV övervägs i flera andra länder i . Man har dock inte kommit lika långt i planeringen. Hit hör exempelvis , , och . I diskuteras olika alternativ. Till intressenterna hör förutom de nationella programbolagen även utländska program- företag såsom , och teleföretaget . Markbundna sändningar planeras starta under ledning av det spanska public service-företaget (RTE). Företrädarna för alternativet med mark- sänd digital-TV uppger att av TV-hushållen bör ha tillgång till den nya tekniken . I har man preliminärt stannat för en villkorlig digitalisering. Sålunda har till koncessionen för en ny analog TV-kanal knutits förplik- telser om medverkan vid kommande digital anpassning. Public service- företaget har vidare fått i uppdrag att bilda ett dotterbolag för digital radio- och TV-verksamhet. Viktigt i är också utvecklingen i . Ett liknande synsätt präglar den breda mediepolitiska uppgörelsen i . Uppgörelsen gäller t.o.m . Det slås fast att man inom public service-företagen, dvs. () och TV2, skall utgå från att utsändningsverksamheten kommer att digitali- seras. Ett tredje nät av marksändare skall byggas ut för digital TV. DR samt TV2 skall få två kanaler var, så att de både skall kunna sända sin nuvar- ande analoga programkanal digitalt och en ny programkanal som endast sänds i digital form. Ytterligare digitala kanaler kommer att tilldelas andra än DR och TV2. I har digitaliseringsfrågorna ännu inte aktualiserats, annat än att i samband med beslutet om den nya, till en mindre del markbundna, kanalen NRK2 fastslagit att en ev. utbyggnad till täckning endast får ske via digitala marknät. 4.7 bred samling i standardiseringsfrågan Den amerikanska kongressen antog en ny lag som tar hänsyn till konvergensen mellan olika teknikområden. Därmed samlades den amerikanska lagstiftningen om etersändningar, kabel-TV, tele- och datatjänster i en lag. Frågor om standarder och införande av digital-TV avgörs av () som även skall vara tillstånds- myndighet för digital marksänd TV. Olika aktörer på medieområdet har länge haft olika åsikt i frågan om standarder för digitala marksändningar. Man har bl.a. lagt olika vikt vid möjligheten att integrera persondator- tjänster med filmproduktion och filmvisning. En annan stridsfråga har varit de övergångslösningar som skall gälla för de analoga frekvenserna. TV-företag, dataindustrin och mottagartillverkare enades om att stödja en föreslagen standard för digitala marksändningar, vilket öppnar för ett beslut av FCC i standardiseringsfrågan. FCC ser det som sin uppgift att ytterligare främja konkurrensen genom att på olika sätt stimulera markbundna digitala sändningar. 4.8 förbereder en bred övergång till digital teknik I har myndigheterna tagit fasta på att gränserna mellan olika teknikområden blivit allt mer flytande och att det ställs krav på de tjänster som blir möjliga genom användningen av ny teknik. Försöksverksamhet med olika typer av digital TV pågår i både statlig och privat regi. I den offentliga planeringen förutsätts alla sändningar av TV oavsett om de sker via satellit, kabel eller är markbundna vara digitaliserade . 5 Utredning föreslår offensiv satsning Frågan om framtida distributionsteknik för television via marknätet och en eventuell utökad sändningskapacitet har varit föremål för flera utred- ningar . Den digitala teknikens utveckling och teknikens möjligheter och begränsningar är navet i en intensiv debatt om bl.a. tekniska vägval, informationssamhället, nya tjänster, yttrandefrihet och kostnader. I betänkandet Från massmedia till multimedia att digitalisera svensk television (SOU 1996:25) redovisas underlag för ett beslut om en eventuell övergång till digital teknik för marksänd TV. Utredaren föreslår att statsmakterna bör fatta principbeslut om över- gång till digital marksänd TV i . Utbyggnad bör påbörjas och i sin första etapp vara slutförd efter beslut. Utredaren föreslår också att nuvarande analoga TV-sändningar via mark- nätet bör upphöra möjligt, dock senast efter starten av digitala sändningar. En expertgrupp bör inrättas för att fördjupa analysen av de frågor som ännu återstår att lösa. Till grund för utredningens överväganden och förslag ligger antag- andet att staten även framgent vill hävda allmänna medborgerliga in- tressen i fråga om televisionen. 5.1 Konsekvenser av teknikbytet Betänkandet Från massmedia till multimedia ger en överblick över olika sändningstekniker för och beskriver egenskaperna hos digital teknik. Utredningen redovisar ett antal studier av hur utbyggnaden av marknätet skulle kunna gå till. Studierna visar att när nödvändiga frekvenser är koordinerade borde det vara möjligt att bygga upp samman- lagt sex rikstäckande, eller så gott som rikstäckande, digitala nät vid sidan av de nuvarande analoga näten. Totalt skulle upp till 24 program- tjänster av god teknisk kvalitet kunna distribueras i dessa nät. Följande frågor betonas i utredningen: TV-mottagning med enkel antenn. Utredningen understryker betydel- sen av portabel mottagning. Det innebär att det räcker med en enkel inbyggd antenn eller en antenn som kan placeras i närheten av appa- raten för att se på marksänd TV. Lokal och regional TV. Möjligheten att sända TV lokalt och regionalt är en central fråga i mediepolitiken. Utredningen anser att ett rimligt antagande är att åtminstone samma täckningsområden för lokala och regionala sändningar som vid analog distribution, kommer att kunna erhållas i ett digitalt marksänt alternativ och att de frekvensmässiga begränsningarna blir mindre. Behovet av regleringar uppmärksammas i utredningen, som under- stryker att digital teknik gör att radio och TV alltmer flyter ihop med data- och telekommunikation. En aktiv statlig mediepolitik kräver framförhållning i tekniska frågor och att staten måste ta ställning till digital sändningsteknik. I den gällande medielagstiftningen finns ingen uttalad beredskap för en övergång till digitala sändningar. Den snabba tekniska utvecklingen av multimedia kan medföra ett behov av helt ny lagstiftning. Avtalen med programföretagen. Avtalen beaktar inte den digitala teknikens frågor och är oklara bl.a. vad gäller initiativ till digitali- sering, programföretagens möjlighet till betaltjänster och användande av alternativa distributionsformer. Utredningen menar också att den nuvarande sändningsplikten i kabelnät, s.k. must carry, måste om- prövas om antalet programtjänster ökar kraftigt. Avkodare och kryptering. Etableringen av digitala sändningar förut- sätter fungerande system för avkodning av digitala signaler. Staten skall verka för öppna system och att avkodarna utformas och hanteras på ett konsumentvänligt sätt. Behovet av tekniska standarder är stort. Standardiseringsfrågorna kan dock inte lösas genom nationell lag- stiftning. Arbetet måste ske internationellt. Interaktivitet och multimedia. Digital teknik leder till en samman- smältning mellan telekommunikations-, medie- och elektronik- industrin. Infrastrukturens utnyttjande och tjänsteutbudet påverkas av utvecklingen. 5.2 Remissinstanserna De flesta remissinstanser som yttrat sig angående betänkandet är eniga om att den digitala tekniken har stora fördelar och att den kommit för att stanna. Yttrandena handlar främst om vilken distributionsteknik som skall prioriteras, marknät, satellit, kabel eller telenät, och hur tidtabellen för införande av digital teknik skall se ut. Införande av ny teknik påverkar också mediesektorn i stort, vilket många remissinstanser uppmärksammar i sina svar. Särskilt viktiga frågor gäller public service-företagens framtid, statens roll i mediefrågor och multiplexoperatörernas ställning. Sammanställningen av remiss- instansernas synpunkter finns i sin helhet i bilaga 1. 6 Digitala TV-sändningar Statens åtgärder inom massmedieområdet har som sitt främsta syfte att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald. Staten har ett övergripande ansvar för att medborgarna får tillgång till information och kultur och för att det finns förutsättningar för en fri och öppen debatt där olika meningar kan framföras och bemötas. På det tryckta ordets område är de tekniska utgivningsmöjligheterna i princip obegränsade. Statens åtgärder har därför främst inriktats mot att ekonomiskt stödja pluralism och främja goda distributionsmöjligheter. För etermediernas del sätter tillgången på sändningsfrekvenser en gräns för hur mycket som kan distribueras. Detta förhållande ligger bakom att radion och televisionen ursprungligen organiserades som offentliga monopol med uppdrag att bedriva programverksamhet i allmänhetens tjänst. Enligt den uppfattning som gäller i innebär public service-ansvaret bl.a. att olika meningar och synsätt skall komma fram i programmen och att programföretagen inte själva skall ta ställning i kontroversiella frågor. Programmen skall tilltala olika intressen och smakriktningar. Både den stora majoriteten och mindre grupper skall få sina önskemål tillgodosedda. Den tekniska utvecklingen har dock medfört att knappheten på sändningsfrekvenser har fått mindre betydelse. Genom satellittekniken, oftast tillsammans med kabelnät för TV-distribution, kan den som har den nödvändiga utrustningen numera ta emot ett mycket stort antal TV- kanaler. Valmöjligheterna har ökat för de flesta som bor i . Ökningen har varit särskilt stor för TV-tittare i kabelanslutna fastigheter och för radiolyssnare i storstadsområdena. Innehållet i de nya kommersiella TV-kanalerna är koncentrerat till ett fåtal populära programtyper. Detta är tydligast för de satellitsända kanalerna, för vilka inga villkor för programsammansättningen gäller. De kommersiella radiostationernas programutbud består i det närmaste helt av musik. Public service-företagen måste därför även i fortsättningen kunna förse hela publiken med program av olika slag. I beslut om public service-verksamheten 2001 (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) framhålls bl.a. att program- verksamheten skall vara inriktad på hela publiken. Inriktningen på kvalitet betonas. Public service-företagen skall inte se det som sin uppgift att konkurrera med de kommersiella programföretagen genom att öka inslagen av lättare underhållningsprogram. Strävan efter höga publik- siffror skall inte vara styrande för public service-företagens program- planering. Vi står nu inför ett nytt steg i den tekniska utvecklingen genom att digital teknik håller på att bli tillgänglig för både TV och ljudradio. En signal som finns i digital form kan på ett enkelt sätt lagras, redigeras och bearbetas. Därför håller världens radio- och TV-företag nu på att byta från analog till digital utrustning för produktion av program. Digital teknik kan emellertid också användas för att distribuera programmen till publiken. I jämförelse med analog distributionsteknik ger digitaltekniken högre överföringskapacitet, bättre frekvensekonomi, större möjlighet att kryptera och lägre energiåtgång. Digital teknik möjliggör en kraftig ökning av antalet programkanaler, eller att samma antal program kan sändas på ett betydligt mindre frekvensutrymme . Eftersom ljud, text, stillbild, rörlig bild och data kan blandas och kombineras på olika sätt kan tjänster av vitt skilda slag distribueras i en och samma digitala signal. Detta aktualiserar frågor om gränsdragningen mellan olika tjänster. Digitala TV-program kan distribueras över satellit, genom kabel, i marksändning eller i telenätet. För sändningar via satellit och kabel finns beslutade europeiska standarder. För digitala marksändningar väntas for- mellt beslut om en europeisk standard . Vid digital utsändning blandas, multiplexeras i allmänhet flera program till en gemensam digital signal. Vid marksändningar kan t.ex. tre till fyra TV-kanaler rymmas i en signal som annars skulle rymma en analog kanal av motsvarande tekniska kvalitet. Alternativt kan signalen rymma en kanal med högupplösnings-TV eller ett stort antal interaktiva utbildningstjänster. Möjligheten att ge signalen olika innehåll är mycket stor. Den som skall ta emot en digital TV-sändning måste ha en avkodare. En sådan kan antingen vara inbyggd i TV-mottagaren eller också vara ett separat tillbehör till denna. En avkodare urskiljer det valda programmet och omvandlar de digitala signalerna till analoga som TV-mottagaren kan tolka. Den kan också utföra åtkomstkontroll om det krävs en särskild auktorisation för att ta emot programmet. Via en returkanal kan den t.ex. överföra beställningar eller underlag för debitering av betal-TV-tjänster. Avkodaren kan också innehålla en s.k. elektronisk programguide, som är ett sökprogram för att tittaren lätt skall hitta önskat program. krävs olika avkodare för digitala sändningar via satellit, kabel, från marksändare resp. över telenätet. En viktig förut- sättning för att digital sändningsteknik skall slå igenom är att utrust- ningen kan göras tillgänglig till en kostnad som är överkomlig för konsumenterna. Avkodare och annan utrustning innehåller avancerade datatekniska komponenter såsom processorer och minneskretsar. Utveck- lingskostnaderna är höga som tillverkningskostnaderna kan pressas vid tillverkning i långa serier. Priset på avkodare kommer att sjunka när marknaden för digital TV växer i olika delar av världen. Den digitala televisionens utveckling är motsägelsefull. Olika tidsplaner har lagts fram enligt vilka digitala kabel- och satellitsändningar skulle vara i gång i stor omfattning . I verk- ligheten går introduktionen betydligt långsammare. Digitala satellitsänd- ningar förekommer på några håll i , men ännu i liten skala. Situationen förändras snabbt när olika storföretag ändrar affärsstrategi och samarbetsmönster. I har man emellertid, som redan har nämnts, fattat beslut om introduktion av marksänd digital-TV. Sändningarna skall kunna starta . I planeras en övergång från analog till digital teknik för marksänd TV. Ett viktigt steg på vägen mot detta mål togs när företrädare för TV-företagen, data- industrin och mottagartillverkarna enades om att stödja en föreslagen standard för digitala marksändningar. 6.1 Digitala TV-sändningar inleds på ett antal orter Regeringens förslag: Digital marksänd TV införs i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Förutsättningarna skall redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. I en första etapp inleds sändningar på ett begränsat antal orter i . En grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Utredningens förslag: Staten bör fatta principbeslut om uppbyggnad av ett digitalt marksändarnät för TV. Skälet är i första hand medie- politiskt: genom ett kraftfullt rikstäckande distributionsnät blir det möjligt att även hävda allmänna medborgerliga intressen i fråga om televisionen. Det blir möjligt att slå vakt om konsumenternas valfrihet, ett brett programutbud och public service-kanalernas ställning. Utbyggnaden bör inledas . De analoga sändningarna bör läggas ner senast . Remissinstanserna: I flera remissvar betonas statens uppgift att garantera mångfald och yttrandefrihet oberoende av distributionsteknik. Många remissinstanser anser att en omställning kommer att ta och att det inte finns anledning för att gå i täten för en för- ändring. Rådet för mångfald inom massmedierna menar att statens roll i första hand bör vara att främja mångfald och kvalitet genom att ge goda möjligheter till produktion av program och därutöver hindra missbruk av yttrandefriheten. Många remissinstanser diskuterar för- och nackdelar med olika distri- butionssätt för digital TV.