prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — En ökad internationell samverkan är viktig. De nationella energisystemen blir alltmer sammanflätade och länderna kan genom ett närmare samarbete få en tryggare energiförsörjning. Stordriftsfördelar i produktionen och effektivitet i handel och distribution kan pressa priser och kostnader. Genom det internationella forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den nationella forskningen. Det ökade internationella samarbetet och medlemskap i har inneburit delvis nya förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på energiområdet. Samarbetet ger ökade möjligheter att ta till vara internationella erfarenheter. En aktiv internationell samverkan är nödvändig för att skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med inter- nationaliseringen. Regeringen avser att inbjuda industrin till ett brett samarbete för utveckling av energiteknik. Regeringen avser att i samband med bildandet av den nya energimyndigheten ge detta samarbete en fast struktur och en långsiktig inriktning. Ett statligt ägt har ett särskilt ansvar i forsknings- och utvecklingssamarbetet inför de investeringar som skall genomföras. I avsnitten 7.5.2 - 7.5.6 föreslås att de statliga insatserna för utveckling av teknik för framtidens energisystem förstärks och koncentreras. Energiforskningen bör ges ökade resurser och få en delvis ny inriktning där forskning om energisystemet och internationellt samarbete med särskilt länderna i betonas. Ett energiteknikbidrag bör införas för att stödja energiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad risk för företagen. Viktiga teknikutvecklingsområden I det följande redovisas exempel på områden som kan bli aktuella för insatser genom medel från energiforskningsanslaget, Energiteknikfonden och det nya energiteknikbidraget. Kraftvärme baserad på biobränslen är en viktig utvecklingslinje. En storskalig utbyggnad av biobränslebaserad kraftproduktion förutsätter högre elutbyte och lägre produktionskostnader än vad dagens teknik medger. Betydande forsknings- och utvecklingsinsatser har gjorts i vad gäller bränsleförsörjning och teknik för elproduktion baserad på biobränsle. Det finns dock fortfarande kunskapsluckor beträffande resurser, ekonomi och miljöpåverkan i delar av biobränslekedjan, inklusive hantering och nyttiggörande av askor. Mycket omfattande försök har gjorts för att utveckla teknik för bl.a. förgasning av biobränsle. Det är viktigt att åtgärder vidtas för att minska koldioxidutsläppen i trafiksektorn. En intressant möjlighet är att kombinera etanolframställning för fordonsbränsle med elgenerering. För att öka tillförseln av biobränslebaserade drivmedel bedrivs forskning och utveckling för att ta fram en ny process baserad på cellulosahaltiga råvaror, t.ex. skogsråvara. Därigenom kan produktionskostnaden sänkas. Forskning och utveckling måste påskyndas för att möjliggöra en snabb introduktion av etanol i transportsektorn. Frågan om etanolproduktion från skogsråvara behandlas i avsnitt 11.4.2. Den svenska utvecklingslinjen på vindkraftområdet bör föras till introduktion på marknaden. Stordriftsfördelar som ges i goda vindlägen och i havsbaserad vindkraft bör tas till vara genom provning i full skala med reducerad risk för företagen. Den kunskap som har genererats vid befintliga försöksanläggningar skall omsättas i nya effektivare fullskaleanläggningar. Forskning och utveckling rörande solceller befinner sig i en genombrottssituation. Framgångsrika laboratorieförsök visar att det finns förutsättningar för tillverkning av tunnfilmsbaserade applikationer i industriell skala. bedriver internationellt sett framgångsrik forskning på detta område av solenergitekniken. Vidare utvecklar tillverkare av solvärmefångare teknik för bl.a. rationalisering av tillverkningsprocessen. Förbättrad teknik för överföring, distribution och lagring av energi kan bidra till en effektivare och säkrare tillförsel av energi i ledningsbundna system. Elöverföring och eldistribution i såväl stor som i liten skala är ett centralt område. En utvecklad teknik för lagring av värme och el kommer drastiskt att förbättra förutsättningarna för solenergi och vindkraft. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Forskning och utveckling är en förutsättning| | för att möjliggöra en ekologiskt och ekonomiskt uthållig | | samhällsutveckling. Såväl den tillämpade som den grundläggande | | energiforskningen ges större resurser. Resurser avsätts för att | | bevaka den internationella forskningen och för att utnyttja | | resultaten nationellt. Detta är av stor betydelse för en | | långsiktigt hög kvalitet i den svenska energiforskningen och för| | att stärka och utveckla det svenska näringslivet. | | Till energiforskning anvisas under en | | sjuårsperiod från . Bakgrund till regeringens förslag: Energiforskningsprogrammet har sedan starten innefattat stöd till forskning och utveckling av teknik för bl.a. tillförsel av biobränslen. Ny miljövänlig teknik för förbränning av fasta bränslen har utvecklats och kommit till användning, liksom ny teknik för effektivare energianvändning. Betydelsefulla steg har tagits i utvecklingen av vindkraft, termisk förgasning av biomassa och metoder för odling och utnyttjande av energiskog. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utvecklingen och omställningen av energisystemet i enlighet med beslut om riktlinjer för energipolitiken. beslutade (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399) om det nuvarande energiforskningsprogrammets inriktning. De statliga anslagen till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet var som störst . - 1993 utgjorde stödet till energiforskning och utveckling i genomsnitt av statens totala forsknings- och utvecklingsinsatser. Under /95 var andelen . Det internationella samarbetet har fått ökad betydelse genom EU:s forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram för ren och effektiv energiteknik. Samarbetet inom området icke-nukleär energi har utgjort en del av det s.k. fjärde ramprogrammet för EU:s forskningsinsatser. Programmet pågår fram t.o.m. . Detta samarbete på gemenskapsnivå ger ökade möjligheter att ta till vara internationella erfarenheter. Skälen för regeringens förslag: Forskning och utveckling är en förutsättning för att möjliggöra en ekologiskt och ekonomiskt uthållig samhällsutveckling. Energiforskningen bör ges större resurser. De statligt finansierade långsiktiga forskningsinsatserna skall prioritera en kunskaps- och kompetensutveckling som i ett längre tidsperspektiv bidrar till utvecklingen av ett uthålligt energisystem. Den svenska elförsörjningen skall även i huvudsak baseras på inhemskt producerad el. har ett bra utgångsläge för en sådan inriktning genom att betydande resurser har satsats på energiforskning utgående från svenska förhållanden. Vid en bedömning av energiforskningens roll måste det långsiktiga perspektivet vara utgångspunkten. Teknikområden som studeras på grundforskningsnivå kommer sannolikt till praktisk användning i energisystemet först i ett långt tidsperspektiv. Exempelvis kan bränsleceller, energilagring och solceller fordra omfattande forsknings- och utvecklingsinsatser under några årtionden innan tekniken är utprovad och introducerad i energisystemet. Forskningen måste ha hög kompetens och beredskap för att ta till vara nya lovande tekniska framsteg. Den grundläggande naturvetenskapliga energiforskningen är inriktad på att utveckla de vetenskapliga grunderna för tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi med samtidig omsorg om miljön. Denna grundläggande forskning utgör en förutsättning för det tillämpade forsknings- och utvecklingsarbetet och är också basen för hög nationell kompetens inom olika teknikområden, exempelvis produktion och omvandling av bioenergi, elöverföring över stora avstånd, avancerade cykler för elproduktion, förbränningsteknik, rökgasrening, effektiva industriprocesser, motorutveckling och fjärrvärmeteknik. Ett kvalificerat materialtekniskt kunnande är avgörande för utvecklingen inom flera delar av energisystemet. Det gäller bl.a. forsknings- och utvecklingsarbete som är inriktat på att ta fram material som klarar högre tryck och temperatur, vilket är nödvändigt om högre elverkningsgrader skall kunna uppnås. Kunskaperna om transportsystemet är en viktig fråga och kunskapsbehovet spänner över hela området från samhällsplanering till fordonsutveckling och bränsletillförsel. Inom detta område spelar energiforskningen en viktig roll. Forskning som syftar till energieffektivisering med ett gott inomhusklimat är angelägen. Resultaten skall föra fram till bättre system för underhåll och till väl avvägda strategier för utbyte av värmesystem och energieffektivisering i byggnader. Det är viktigt att resurser avsätts för att bevaka den internationella forskningen och för att utnyttja resultaten nationellt. Detta är av stor betydelse för en långsiktigt hög kvalitet i den svenska energiforskningen, men också för att stärka och utveckla det svenska näringslivet. EU:s och IEA:s forskningssamarbeten bör prioriteras. Erfarenheterna härifrån är viktiga att föra vidare i bl.a. det särskilda forskningssamarbete med länderna i som regeringen föreslår i avsnitt 7.5.4. verkar i förberedelserna inför EU:s femte ramprogram bl.a. för att forskningsinsatserna på gemenskapsnivå skall inriktas på en ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiförsörjning och energianvändning. Medel bör anvisas för energiforskning med från . För perioden - 2004 bör anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten. Berörda sektorsmyndigheter bör som ha det övergripande ansvaret för den sektorsrelaterade forskningen. bör på motsvarande sätt ansvara för den långsiktiga grundläggande energiforskningen. Den nya energimyndigheten bör ha ett ansvar för att sammanställa och redovisa planerad och pågående verksamhet samt resultat av insatserna för ett hållbart energisystem bl.a. inom ramen för det planerade forskningsprogrammet för en hållbar utveckling (prop. 1996/97:5, bet 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Medel för kärnteknikprogrammet och forskningsreaktorn i Studsvik har tidigare anvisats över statsbudgeten via energiforskningsanslaget. Fr.o.m. bör stödet till kärnteknisk forskning och forskningsreaktorn anvisas över utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen återkommer till denna fråga i den ekonomiska vårpropositionen. 7.5.3 Forskning om energisystemet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Energisystemforskning och metoder för | | datainsamling, analys, prognoser, utvärdering m.m. är av | | strategisk betydelse för en framgångsrik energipolitik. För | | utvecklingen av tillämpad energisystemforskning anvisas 210 | | från . Skälen för regeringens förslag: Produktionen, tillförseln, omvandlingen och användningen av energi är ett komplext system. Energisystemets utveckling har en stor ekonomisk och miljömässig betydelse och är invävd i hela samhällsutvecklingen. Huvuduppgiften för energiforskningen är att medverka till den tekniska utvecklingen av nya produkter och processer. En annan viktig uppgift är att genom ökade kunskaper om energisystemet förbättra möjligheterna att introducera ny ekologiskt uthållig teknik och att på ett ändamålsenligt sätt vidta energipolitiskt motiverade åtgärder. För detta krävs fördjupade kunskaper om energisystemets funktionssätt vilket inbegriper interaktioner mellan det tekniska systemet, energimarknaderna, miljön och klimatet. Detta kräver en samordnad tillämpning av naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Energisystemstudier har förekommit i energiforskningsprogrammet begynnelse. Inom det nuvarande energiforskningsanslagets ram ansvarar för ett särskilt program rörande energisystemstudier (AES-programmet). AES- programmet har bidragit till att öka kunskapen om energisystemet som helhet. Verksamheten bör fortsättningsvis utvidgas och ges en delvis annan inriktning. En fördjupad kunskap om energisystemet är en nödvändig grund för framtida beslut om energisystemets omställning. De energipolitiska avgörandena måste baseras på ett allsidigt beslutsunderlag. Energisystemets utveckling och sambanden mellan energi, miljö, teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt måste analyseras inför beslut om energipolitiska åtgärder. Centrala frågor är hur ny teknik kan bidra till att öka andelen förnybara energislag i och till att öka den industriella tillväxten, och hur kan bidra till att utveckla metoder för att t.ex. värdera klimatpolitiska åtgärder och mäta effekter. Utvecklingen av metoder och modeller för prognoser och utvärderingar är angelägen. Därvid krävs omfattande arbete med uppbyggnad av data, standardisering av analysmetoder och systematisk bedömning av registrerade effekter och bakomliggande orsaker. Såväl statsmakterna som forskningssamhället och näringslivet bör snabbare kunna få relevant information när det sker förändringar inom energisektorn. Inriktningen bör vara att metodutvecklingen med tiden skall integreras med den löpande utrednings- och prognosverksamheten, och att systemstudierna bidrar till ett gott underlag för uppföljningen av de energipolitiska programmen (avsnitt 7.1). Det bör vara en uppgift för energimyndigheten att utveckla denna verksamhet. bör också utveckla formerna för ett långsiktigt kontinuerligt samarbete mellan forskningen och den konkreta stödverksamheten, vilket är viktigt för bl.a. utvärderingsverksamheten. Därmed ökar möjligheterna att identifiera problem som kräver forsknings- och utvecklingsinsatser. Det ger också bättre möjligheter att empiriskt testa forskningsresultaten. Den ökande internationaliseringen ställer nya krav. Det svenska energisystemet blir en allt mer integrerad del av de nordiska och europeiska energisystemen. Också vad gäller regleringar, handelsformer och ekonomiska förbindelser förändras det svenska energisystemets samspel med omvärlden. Detta måste beaktas i forsknings- och utvecklingsarbetet. För forskning om energisystemet bör anvisas . För perioden - 2004 bör anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . 7.5.4 Forskningssamarbete med länderna i -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ett forsknings- och utvecklingssamarbete | | inleds med länderna i på energiområdet. För | | verksamheten anvisas | | från . Skälen för regeringens förslag: Forskningssamarbetet med länderna runt har stor betydelse för hela regionens utveckling (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97UbU3, rskr. 1996/97:99). har ställt betydande medel till förfogande för detta forskningssamarbete (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:133). deltar genom programmet för energieffektivisering m.m. i bl.a. och (avsnitt 11.4.1) i uppbyggnaden av ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem i . deltar även i multilateralt samarbete med detta syfte, främst genom de internationella finansieringsinstituten och inom EU. Det är angeläget att de pågående insatserna i kompletteras med en möjlighet till samverkan rörande forskning och utveckling på energiområdet. Det kan röra bilaterala samverkansprojekt eller projekt som genomförs inom EU eller internationella organisationer. Programmet för energieffektivisering m.m. i bl.a. och är motiverat av klimatpolitiska skäl. De forsknings- och utvecklingsinsatser som föreslås bör i första hand syfta till att underlätta omställningen av energisystemen i . Klimatpolitiska aspekter bör dock i betydande omfattning kunna beaktas inom denna samverkan. Exempelvis bör medlen kunna utnyttjas för metodutveckling avseende kreditering av gemensamt genomförda åtgärder inom ramen för klimatkonventionen (avsnitt 11.2). Även frågor rörande s.k. överlåtbara utsläppsrätter bör kunna analyseras inom ramen för anslaget. För forskningssamarbete med länder i bör anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten. 7.5.5 En förstärkning av Energiteknikfonden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Stödet till utveckling av ny energiteknik i| | företag och branscher förstärks. Forskningsinsatser som är | | strategiska för teknikutvecklingen skall genomföras i samverkan | | mellan staten och näringslivet. Verksamheten innebär en fortsatt| | användning och förstärkning av det stöd som givits för | | branschgemensam forskning. | | För verksamheten anvisas under en | | sjuårsperiod från . Bakgrund till regeringens förslag: Energiteknikfonden inrättades (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Syftet med fonden var ursprungligen att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik eller ny miljöskyddsteknik. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) ändrades reglerna för fonden så att finansiering enligt nuvarande riktlinjer också kan ges till programorienterad forskning och branschgemensam forskning. Möjligheten att via fonden finansiera ny miljöskyddsteknik togs bort (prop. 1993/94:100 bil. 13, 1993/94:NU17, rskr. 1993/94:356). Energiteknikfonden tillförs fr.o.m. /94 medel som motsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter (prop.1992/93:100 bil.13,bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Den förändring av reglerna som genomfördes har inneburit att energi- teknikfonden kompletterar den statligt finansierade energiforskningen. Kollektivforskningsprogram med en ökad tillämpningsinriktning har på detta sätt fått större omfattning medan stödet till försöksanläggningar har minskat. Finansiering från fonden kan lämnas som bidrag, villkorliga bidrag, lånegarantier och även som lån. Bidragsandelen kan uppgå till högst , vilket innebär att alla projekt finansierade från fonden är samfinansierade med organisationer eller företag. Den verksamhet som finansieras genom fonden har utvärderats av (Efn rapport 36) och (Energirapport ). Utvärderingarna visar att fonden har fungerat ändamålsenligt och att den har bidragit till att främja näringlivets satsningar på ny energiteknik. Skälen för regeringens förslag: har en lång tradition av samverkan mellan staten och näringslivet i tekniska och industriella forsknings- och utvecklingsprojekt. Det gäller även energiförsörjningen. Den samlade kunskapen om tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi är omfattande. Det är viktigt att integrera forskningen med utveckling, provning och demonstration av ny teknik. Vid utvecklingen av nya processer och ny produktionsteknik krävs ofta koncentrerade forskningsinsatser för att genom ny kunskap bidra till att lösa problem som identifierats i praktisk provning och demonstration. En samverkan mellan staten, näringslivet och forskningssamhället är nödvändig. Energiteknikfonden bör fortsatt bidra till att främja konkurrensneutralt samarbete. Det finns ett behov av att formerna för kunskapsöverföring mellan forskningssamhället, energiproducenterna och de företag som utvecklar energiteknik förstärks och vidareutvecklas. Fleråriga överenskommelser bör träffas mellan staten och näringslivet om gemensamma program för resultatinriktat forsknings- och utvecklingsarbete. Stödet till utvecklingen av ny energiteknik i företag och branscher bör förstärkas. Forskningsinsatser som är strategiska för teknikutvecklingen bör genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet. Verksamheten innebär en fortsatt användning och förstärkning av det stöd som givits för branschgemensam forskning. Medel från Energiteknikfonden bör även i fortsättningen kunna lämnas med högst av kostnaden för investeringar eller forskningssamarbete. Undantagsvis bör dock energiforskningsanslaget liksom kunna kombineras med stöd från Energiteknikfonden så att den totala stödnivån blir högre. Det kan gälla för utveckling av samhällelligt angelägen teknik där den ekonomiska drivkraften saknas för företagen på kort sikt. Energiteknikfonden bör tillföras från . - 2004 bör anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Regeringen avser att vid bildandet av den nya energimyndigheten bemyndiga denna att ansvara för verksamheten och samordna den med berörda sektormyndigheter. 7.5.6 Introduktion av ny energiteknik -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ett nytt energiteknikbidrag inrättas för att| | stödja teknik som, med reducerad risk för företagen, behöver | | utvecklas i full skala och demonstreras inför kommersiell | | användning. | | Energiteknikbidrag skall kunna lämnas med högst av | | investeringen. Bidraget kompletterar den verksamhet som | | finansieras med medel från Energiteknikfonden och stärker länken| | mellan teknikutveckling och marknadsintroduktion. | | För verksamheten anvisas under en | | sjuårsperiod från . Teknikupphandling skall | | kunna utnyttjas inom ramen för verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Produktionskostnaderna för kraft- och värmeproduktion från förnybara energikällor ligger i allmänhet betydligt över dagens priser för el och värme. För varje anläggning som byggs minskar dock produktionskostnaden i takt med att kunskapen om tekniken ökar. Detta sker bl.a. genom att tekniken provas och används i större skala och genom målinriktade forskningsinsatser för att eliminera s.k. tekniska flaskhalsar som kan identifieras genom provningen. Avsevärda insatser krävs för att påtagligt minska produktionskostnaderna för energi från förnybara energikällor. För att prova energiteknik under verkliga förhållanden måste ofta stora investeringar genomföras som ingen ekonomisk avkastning kan förväntas från den aktuella anläggningen. Det är således en hög risk förknippad med sådana investeringar. De företag som är direkt involverade kan inte heller vara säkra på att ensamma kunna tillgodogöra sig de tekniska framsteg som projektet leder till. Dessa faktorer gör att investeringar i energisektorn generellt kännetecknas av ett stort statligt engagemang, speciellt vid uppbyggnaden av storskalig teknik. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är nödvändigt för att de statliga insatserna skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Ett nytt energiteknikbidrag bör inrättas för att komplettera Energiteknikfonden. Bidraget bör användas för att stödja teknik som, med reducerad risk för företagen, behöver utvecklas i full skala och demonstreras inför kommersiell användning. Det blir en uppgift för den nya energimyndigheten att i samarbetet med industrin komma fram till områden som skall prioriteras. Som en följd av energipolitiska beslut anvisades för en femårsperiod fr.o.m. /93 sammanlagt för utveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle (prop.1991/92:97, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). Medlen fördelas av Programstyrelsen för främjande av biobränsleanvändningen. Anslaget disponeras av t.o.m. . bemyndigades programstyrelsen att disponera medlen också för demonstrationsanläggningar för produktion av etanol ur cellulosarika råvaror. Nya projekt med stöd av anslaget beräknas inte starta i någon större omfattning före . Stödet till utveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle utvidgas genom det nu föreslagna energiteknikbidraget till ett generellt stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag. Teknikupphandling bör kunna utnyttjas inom ramen för verksamheten. För det nya energiteknikbidraget bör anvisas . Verksamheten bör påbörjas . - 2004 bör anvisas . Bidraget skall kunna kombineras med andra stöd till energipolitiska åtgärder.