prop · GK031D7 · 1997-01-01 00:00:00 — Ett syfte har varit att förse små och medelstora företag med finansiella resurser och tekniskt stöd, ett annat att främja kontakterna mellan nordiska och baltiska företag. Under /96 har regeringen fattat beslut om att avsätta ytterligare högst för den andra fasen av programmet som löper fram . Det andra större programmet inleddes under /96 och är inriktat på stöd till utvecklingen av affärsbanker i de tre baltiska länderna. Sammanlagt har avsatts till ett dotterbolag till för investeringar och kunskapsöverföring till affärsbanker i , och . Programmet genomförs i samarbete med . Regeringen anser att det näringslivsinriktade samarbetet är av fortsatt betydelse. Samverkan med svenskt näringsliv är av ömsesidigt intresse för och länderna i . Det av Sida hanterade StartÖst-programmet liksom det handelsfrämjande programmet Advantage är värdefulla instrument som bl.a bidrar till ett ökat samarbete mellan småföretag i regionen. Stödet till i är också av betydelse i sammanhanget, liksom insatser för att undanröja handelshinder. Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Målet för miljöinsatser i är att bevara och förbättra miljön, särskilt i och kring . Detta mål föreslås kvarstå i huvudsak enligt de riktlinjer som fastlades av våren l995. Insatserna koncentreras således fortsatt till . Utgångspunkt för insatserna är Åtgärdsprogrammet för som innehåller många förslag på insatser som gynnar gränsöverskridande samarbete. På motsvarande sätt tar samarbetet i sin utgångspunkt i den handlingsplan som tagits fram för den euro-arktiska . Insatserna består dels av institutionellt stöd till centrala och regionala miljöförvaltningar och dels av investeringar. Prioritet har från svensk sida givits åt insatser för att minska tätorternas avloppsutsläpp i . Efter den l juli l995 ligger ansvaret för att genomföra bilaterala samarbetsprogram på Sida, i nära samarbete med bl.a. . Under budgetåret har en mer detaljerad redovisning av arbetet på miljöområdet lämnats i regeringens skrivelser till l995/96:120 samt l995/96:207. Där anges bl.a. att effekterna av de åtgärder som har vidtagits för att minska miljöbelastningen från , och ännu inte har utvärderats. Det står dock klart att utsläppen från en del industrier i har minskat på grund av den ekonomiska omstruktureringen vilket har tvingat dessa industrier att stänga. Utsläppen från jordbruket torde också ha minskat av samma anledning. är dock de största föroreningskällorna vad gäller avloppsvatten från hushåll och industrier samt jordbrukets läckage av näringsämnen. Utsläpp från energiproduktion är en stor källa till luftföroreningar. Många miljöproblem i är av gränsöverskridande karaktär och måste lösas genom internationellt samarbete. Nya möjligheter att minska europeiska och svenska miljöproblem har öppnat sig genom medlemskap i . miljöpolitik inriktas bl.a. på att utveckla möjligheterna till internationell samverkan för att minska gränsöverskridande föroreningar och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i regionen. En avspegling av detta är det svenska initiativet att starta en utveckling av en för som bl.a. diskuterades vid regeringschefskonferensen i l996. Inom kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet har verksamheten fortsatt koncentrerats till området kring . Kärnsäkerhetsprogrammets syfte är att åtgärda uppenbara säkerhetsbrister i existerande reaktorer som av energiskäl inte kan stängas samt att stärka oberoende säkerhetsmyndigheters arbete med att ställa krav på och övervaka säkerheten vid dessa anläggningar. Arbetet får inte leda till att genomförda åtgärder motiverar en längre drifttid än som är nödvändig innan andra alternativ finns till hands. Det är angeläget att prioritera de svenska insatserna och även att ställa dessa i relation till vad som görs från andra instanser som t.ex. EU, och den av administrerade kärnsäkerhetsfonden, Nuclear Safety Account (NSA). Strålskyddsprogrammet bör prioritera stöd till strålskyddsmyndigheter och institutioner, beredskap mot radiologiska olyckor samt säker hantering av radioaktivt avfall. Gemensamt för de baltiska länderna är att de alla är på god väg att konsolidera sin återvunna självständighet. Den politiska liksom den ekonomiska utvecklingen har stabiliserats. Länderna har börjat integreras i de viktigaste västliga strukturerna. De är medlemmar i , associerade medlemmar i och deltagare i Partnerskap för Fred-samarbetet. Samtliga eftersträvar fullt medlemskap i . Alla tre länder har associationsavtal med EU. är en fungerande parlamentarisk demokrati. Det ekonomiska systemskiftet har genomförts målmedvetet och i högt tempo med stram penning- och finanspolitik, långtgående handelsliberalisering och omfattande privatisering. Produktionsfallet har vänt och den ekonomiska tillväxten förväntas fortsätta . Arbetslösheten i ligger kring . Inflationen faller men uppgick likväl till . Landreformen och jordbrukets reformering, avgörande strukturreformer för den ekonomiska utvecklingen, har gått trögt och är två områden som måste ges prioritet . En betydande del av samarbete med utgörs av säkerhetsfrämjande insatser. Omfattande demokratiinsatser har genomförts inom ramen för ett fördjupat vänortssamarbete och ett särskilt samarbete bedrivs, delvis genom språkutbildning, för att underlätta integreringen av de rysktalande befolkningsgrupperna. Samarbetet inom det ekonomiska området har bl.a. omfattat bidrag till utformningen av ett redovisningssystem för statsförvaltningen samt uppbyggnad av institutioner avseende luftfart, sjöfart och vägväsende. Därtill ges ett omfattande näringslivsfrämjande stöd. På miljöområdet sker samarbete främst avseende vatten- och avloppsrening samt energieffektivisering. Den av regeringen fastställda landstrategin för skall styra inriktningen på det svenska utvecklingssamarbetet med för . Samarbetet kommer att fortsatt vara inriktat på att stödja en konsolidering och fördjupning av den ekonomiska och politiska reformprocessen.Tekniskt stöd och utbildningsinsatser skall härvid särskilt inriktas på att underlätta och stödja förhandlingarna om ett framtida estniskt EU-medlemskap. Ett av de viktigaste områdena för svenskt samarbete förväntas bli stöd till landreformens genomförande. Vidare planeras ökade insatser på det sociala området, t.ex. arbetsmiljö och hälso- och sjukvårdens organisation. Ett annat exempel på ett område som skall ges större företräde är stöd för att stärka rättsstatens funktioner. Huvuddelen av det tekniska samarbetet som avsett institutionsuppbyggnad väntas kunna avvecklas . Detta skall dock inte gälla stödet för EU-integrering, samarbete avseende landreform och sociala sektorn samt de områden där har ett tydligt egenintresse, t.ex. miljö, eller där insatserna syftar till ett ökat grannlandssamarbete. har i stort sett lyckats väl med den ekonomiska omvandlingen och demokratiseringsprocessen. Den ekonomiska politiken har varit målmedveten med en stram penning- och finanspolitik och handelsliberaliseringar. inträffade en bankkris med efterföljande regeringskris och negativa effekter på ekonomin. Inflationen har fortsatt att falla och tillväxten förväntas bli positiv . Det svenska samarbetet med är, förutom de säkerhetsfrämjande insatserna, inriktat på områden som är av betydelse för den ekonomiska och politiska reformprocessen. Betydande institutionsuppbyggande insatser har gjorts inom offentlig förvaltning. Omfattande stöd till privatiseringsprocessen har genomförts bl.a. genom utveckling av ett lantmäteri- och fastighetsregister. I syfte att främja en hållbar social utveckling reformeras det lettiska pensions- och socialförsäkringssystemet. Förutom omfattande miljöinsatser inom ramen för Östersjöprogrammet görs även insatser för energieffektivisering. Betydande stöd har också givits integreringsfrämjande åtgärder för de rysktalande befolkningsgrupperna. Landstrategin för samarbetet med skall antas . Det framtida samarbetet med förväntas fortsätta inom ovan nämnda områden. Därtill skall tekniskt stöd och utbildningsinsatser särskilt inriktas på att underlätta och stödja förhandlingar om ett framtida EU-medlemskap. Stor betydelse tillmäts stöd till reformer för ekonomin och näringslivets utveckling, till bankväsendets och kapitalmarknadens effektivisering samt till privatiseringsåtgärder på land- och egendomsområdet. Demokratifrämjande insatser kommer att ges betydande stöd liksom insatser på miljö- och energiområdet. i kommer att fortsatt få ekonomiskt stöd till sin utbildningsverksamhet. undersöker möjligheterna att i samfinansiering med andra länder upprätta ett tre baltiska länderna med säte i . Utvecklingen i går i positiv riktning såväl på det politiska som på det ekonomiska området. Inflationen har dock varit högre än i de andra baltiska länderna, , . Liksom drabbades av en bankkris med politiska efterdyningar och hämmande effekt på den ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten ökade emellertid . Privatiseringsprocessen har lett till att två tredjedelar av befolkningen nu arbetar i den privata sektorn. Det svenska stödet till domineras av insatser för förbättring av säkerheten vid kärnkraftverket . Betydande insatser har också gjorts på det säkerhetsfrämjande området. och har ett mycket väl utvecklat vänortssamarbete. Stödet syftar framför allt till att främja den lokala demokratin och öka kompetensen inom den lokala förvaltningen. Inom skogs- och jordbruksnäringarna stöds utvecklingsprogram med inriktning på institutionsuppbyggnad. På energi- och miljöområdet görs betydelsefulla insatser inom ramen för Östersjö-programmet. Också i kanaliseras det svenska näringslivsstödet till de två programmen StartÖst och Advantage Balticum. Särskilt stöd ges kvinnliga företagare på landsbygden. Omfattande institutionsuppbyggnad har skett genom upprättandet av luftfarts- och sjöfartsverk, sjöräddning, oljebekämpning, fartygsinspektion m.m. På det sociala området lämnas stöd bl.a. för att stärka landets socialtjänstsystem. Landstrategin för skall antas och kommer i sin inriktning lägga tonvikten på stöd till EU-integrering, och på en fortsatt fördjupad reformprocess, med stöd till näringslivets utveckling, förstärkning av bankväsendet samt effektivisering av kapitalmarknaden. Stor vikt läggs också vid ökad decentralisering och förstärkning av lokal självförvaltning, demokratifrämjande samt utveckling av den sociala sektorn. Stöd på miljö- och kärnsäkerhetsområdet kommer även i fortsättningen att utgöra en betydande del av samarbetet. är som grannland till en viktig partner på de flesta områden, såväl bilateralt som regionalt, inte minst inom ramen för Östersjöpolitiken. En av de viktigaste frågorna i det svensk-polska samarbetet är stödet till integration i . är en etablerad parlamentarisk demokrati och har en fungerande marknadsekonomi. Ekonomin visar tillväxt , och ökningstakten väntas bli . Utrikeshandeln och de utländska investeringarna fortsätter också att öka. Både inflationstakten och arbetslösheten faller, men befinner sig dock fortfarande på relativt höga nivåer, respektive . Många statliga företag återstår att privatisera, men massprivatiseringsprogrammet börjar nu ge resultat. står fortfarande inför stora uppgifter på miljö- och energiområdet. Vissa avgörande strukturella reformer inom t.ex. det sociala området återstår att genomföra. Den av regeringen fastställda landstrategin för skall styra inriktningen av det svenska utvecklingssamarbetet med för . Tekniskt stöd och utbildningsinsatser skall även fortsättningsvis inriktas på att stödja EU-medlemskapsförhandlingar och lagapproximeringsarbete. Insatser på miljö- och energiområdet kommer att spela en framträdande roll även . I syfte att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling prioriteras främst ett utökat samarbete inom de sociala sektorerna. Demokratistödet skall ges ökad tonvikt i samarbetet. Fortsatt stöd förutses även lämnas via folkrörelser och enskilda organisationer och inom ramen för Svenska institutets program för kultur- och akademiskt samarbete. Stöd till säkerhetsfrämjande insatser i torde ske i relativt begränsad omfattning. En successiv nedtrappning av det stöd som avser offentlig förvaltning (förutom EU-integrationsinsatser) och näringslivsfrämjande verksamhet förväntas ske fram till och med . Insatser som har särskilt starka drag av grannlandssamarbete kommer emellertid även att vara betydelsfulla. genomgår alltjämt en omfattande samhällsomvandling. Demokratiseringsprocessen har fortsatt, inte minst i form av de allmänna val som hållits till parlamentet och senast till presidentposten. De regler för det politiska livet som anges konstitution har därmed ytterligare befästs. har under innevarande år blivit medlem i . Den kultur som ger demokratin dess innehåll är dock alltjämt svag och den inrikespolitiska situationen i präglas fortsatt av osäkerhet och svårförutsägbarhet. Institutionsuppbyggnaden och förnyelsen går relativt långsamt. En decentralisering till regionerna och utveckling av lokalt självstyre fortsätter och bör vara en viktig grund för fortsatta demokratiska landvinningar. är ett djupt sår i den ryska samhällskroppen och har orsakat ett omätligt lidande för befolkningen. Viktiga steg i fredsprocessen har tagits men riskerna för bakslag är fortfarande mycket stora. har tagit viktiga steg från planekonomi till marknadsekonomi. Ekonomin har visat tecken på att kunna gå mot en stabilisering, men det råder alltjämt stor osäkerhet och risk finns för bakslag. Förhoppningar om att produktionsnedgången skall vändas till en ekonomisk tillväxt för kommer inte att infrias. som inflationen har kunnat nedbringas betydligt har budgetunderskottet stigit kraftigt. Den omfattande privatiseringen, som resulterat i att tre fjärdedelar av BNP numera härrör från den privata sektorn, har sannolikt bidragit till att befästa den ekonomiska reformprocessen. Det återstår dock avsevärda och tunga uppgifter. Anpassningen av den offentliga förvaltningen liksom av de institutioner som är nödvändiga för att marknadsekonomin skall fungera effektivt går trögt. Ofullständig lagstiftning skapar gråzoner och utgör grund för korruption och brottslighet. Skatte- och uppbördssystemen är otillräckligt utvecklade. Förändringarna i samhället innebär stora påfrestningar för stora delar av befolkningen. Reformpolitiken har misslyckats när det gäller att skapa nya sociala trygghetsstrukturer. bedriver samarbete med samtliga regioner och större städer i nordvästra och i . På några områden, t.ex. lantmäteri och fastighetsregistrering samt statistik, har verksamheten utvecklats snabbt till ett mer omfattande stöd för system- och institutionsutveckling. På det sociala området och inom miljö och energi har samarbetet varit begränsat men har förutsättningar att kunna öka. Den högre prioritet som givits bör även gälla under nästkommande budgetår förutsatt att reformprocessen medger fortsatt effektiva insatser. Samarbetet skall enligt landstrategin för 1996-1998 även fortsättningsvis inriktas på kunskapsöverföring och institutionsutveckling till stöd för reformprocessen. Den geografiska inriktningen på regionerna i nordvästra och skall kvarstå, men möjligheter skall finnas att genomföra enstaka insatser även i andra områden i . Fortsatt stöd för förstärkning och utveckling av lokalt självstyre och lokal förvaltning, stöd till enskilda organisationer och stöd inom det kulturella och akademiska området förutses under budgetåret. I syfte att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling kommer fortsatt stöd att lämnas för samarbete inom företagsledarutbildning och offentlig förvaltning, varvid äganderättsfrågor, utveckling av arbetsmarknadens institutioner, statistik och skatteförvaltning kommer att ha en framträdande plats. Det är också angeläget att stödja framväxten av ett socialt trygghetssystem och effektivisering av hälso- och sjukvårdens organisation. Från och med innevarande budgetår får del av insatser för säkerhetsfrämjande åtgärder i närområdet. En ökning av stödet inom miljösektorn är att förvänta under det kommande budgetåret. Mot bakgrund av landets storlek och dess geopolitiska läge i bör inta en särställning bland de övriga samarbetsländerna. Utvecklingen i är av säkerhetspolitiskt intresse för . Förutsättningarna för en stabil och demokratisk utveckling i landet synes goda. Den ukrainska regeringen har i stort hållit sig till det reformprogram som inleddes . Vissa större frågor, som t.ex. privatiseringen har vållat en del svårigheter och avvikelser från programmet har förekommit, men reformsträvandena fortsätter. möter nu ett ökat intresse från omvärlden. Regeringen anser att samarbetet med bör utökas. Vissa bilaterala projekt har initierats bl.a. inom lantmäteri och lokal förvaltning och Sida planerar öka sina insatser. avser finansiera ett första svenskt lektorat i landet och de kulturella kontakterna ökar. Det är vidare viktigt att aktivt medverkar i utformningen av TACIS-programmet för . Samarbetet med internationella organisationer som och bör också intensifieras. har utarbetat en landprofil för det svensk-ukrainska samarbetet. Från svensk sida föreligger en ambition att också i utveckla samarbetet så snart den inhemska reformprocessen öppnar möjligheter för effektiva svenska insatser och ett ökat svenskt-vitryskt samarbete. Regeringen har avsatt som frivilligt bidrag för institutionsuppbyggnad i OSS-staterna via UNDP. Syftet är att främja demokrati, mänskliga rättigheter och uppbyggnaden av enskilda organisationers verksamhet. Förhandlingar pågår med UNDP om ländervalet och inriktningen på programmet. samarbete med övriga länder i skall främst ske genom EU:s PHARE och TACIS-program samt genom multilaterala organisationer som , och . Enstaka bilaterala projekt kan emellertid stödjas i dessa länder. Europeiska unionens samarbete med Som medlem i Europeiska unionen deltar i Unionens omfattande samarbetsprogram avseende . I den särskilda propositionen 1994/95:160 avsattes för att täcka framräknade andel av östsamarbetet i EG-budgeten under det förlängda /96. är motsvarande belopp . EU:s samarbete med de central- och östeuropeiska staterna bedrivs inom ramen för två huvudprogram, PHARE för de centraleuropeiska och baltiska staterna och TACIS för länderna inom Oberoende staters samvälde (OSS). För det förstnämnda avsattes EG-budget 1 235 miljoner ecu (1995: 1 105 miljoner ecu), för det senare 528 miljoner ecu (1995: 503 miljoner ecu). Båda programmen består av gåvobistånd med huvudsaklig inriktning på tekniskt samarbete inom PHARE är tendensen dock att öka utrymmet för stöd till infrastruktur-investeringar. Under två första medlemskapsår har viktiga förändringar genomförts i EU-programmen för . Efter Europeiska rådets möten i och har PHARE-programmet kommit att bli ett viktigt instrument i förmedlemskapsstrategin för de associerade centraleuropeiska och (fr.o.m. senare hälften av ) baltiska länderna. Antagandet av vitboken för anpassning av dessa länders lagstiftning till den inre marknaden har ytterligare understrukit denna aspekt på EU:s östsamarbete. Vad gäller TACIS har en ny förordning för detta program förhandlats fram. Denna nämner nu miljösektorn som ett av de prioriterade insatsområdena. Förordningen möjliggör också gränsöverskridande regionalt samarbete (s.k. cross border cooperation, CBC) av samma slag som det som finns i PHARE-programmet. Därmed förbättras förutsättningarna för kopplingar mellan de båda programmen, vilket är av stort intresse bl.a. för . Regeringen skall, enligt den särskilda propositionen, ta aktiv del i EU:s östsamarbete, bidra till att ge ökad uppmärksamhet, verka för att miljöfrågorna, det medborgerliga inflytandet, jämställdheten och den sociala tryggheten beaktas samt skapa goda förutsättningar för användningen av svenska kunskaper och erfarenheter i genomförandet av EU-programmen. Resultaten av dessa ambitioner kan endast avläsas efter ett antal års arbete. Det kan dock konstateras att redan och medlemskap har inneburit att Östersjöfrågorna uppmärksammats mera. Det cross border-program för som kommissionen etablerat, liksom det nya Östersjöinitiativ som presenterades i samband med , är tydliga exempel härpå. har lämnat konstruktiva bidrag till dessa och andra EU-förslag. Vid behandlingen av den nya TACIS-förordningen hörde till de medlemsstater som drev kraven på att miljöfrågorna skulle ges större utrymme och att cross border-samarbete skulle inkluderas i dokumentet. De löpande kontakterna med EU-organen är goda och ett par svenska s.k. nationella experter deltar i vissa delar av programplaneringen. Ett 70-tal svenska företag finns ansmälda i PHARE:s och TACIS konsultregister, och det finns ett 20-tal projekt i vilka svenska firmor medverkar. Den europeiska investeringsbanken (EIB), ett organ inom EU, bedriver utlåning till infrastrukturella projekt, främst i telekommunikations-, energi- och transportsektorerna samt till industriprojekt. av Bankens verksamhet sker inom EU, men av de resterande går hälften av utlåningen till . Bankens utlåning sker på marknadsvillkor, men genom samarbete med PHARE kan ofta gåvomedel användas för förstudier och tekniskt samarbete. uppgår EIB:s utlåning till till 3 miljarder ecu, ca . Banken har ingen utlåning till . bildades på tysk-danskt initiativ l992 vid en utrikesministerkonferens i för att främja och fördjupa Östersjösamarbetet. Medlemmar i rådet är , , , , , , , , , och . har också en representant i rådet. , som har blivit ett forum för regionala samarbetsfrågor, sammanträder på utrikesministernivå en gång under roterande ordförandeskap. l996 övergick ordförandeskapet från till . Mellan ministermötena sammanträder en ämbetsmannakommitté. har inrättat arbetsgrupper för kärnsäkerhet, demokrati och ekonomiskt samarbete. är inget operativt organ med egen budget. har initierat inrättandet av en fakultet för högre utbildning (Euro-faculty). bidrag utgörs av upprättandet av en handelshögskola i . Vidare har inrättat en befattning som kommissarie för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter inbegripet rättigheterna för personer som tillhör minoriteter. Kostnaderna för nämnda insatser finansieras via anslag för samarbetet med . Andra frågor som regelbundet diskuteras är energi, miljö, kärnsäkerhet, turism och gränspassageproblem. Det ekonomiska samarbetet har fått en alltmer framskjuten plats. Genom att finna regionala lösningar vad gäller infrastruktur för kommunikationer och energi kan billigare och rationellare insatser utvecklas. Med anledning av ordförandeskap i inbjöds länderna i till en regeringschefskonferens, som ägde rum i l996. Konferensen resulterade i vidgad samverkan inom tre områden, nämligen ökade mellanfolkliga kontakter och stärkande av demokratin, ekonomiskt samarbete samt förbättring av miljön. Regeringscheferna beslöt även att inrätta en aktionsgrupp för att bekämpa den organiserade brottsligheten. statsminister fick i i uppdrag att tills vidare koordinera Östersjösamarbetet. Vid utrikesministrarnas möte i l996 antogs ett omfattande handlingsprogram för , som framförhandlats under det svenska ordförandeskapet i under l995/96 vilket innebär en breddning och ett stärkande av det mellanstatliga samarbetet på en rad för viktiga områden. Det vidare syftet med samarbetet är att stärka en fredlig utveckling i området och säkerställa att utvecklingen går i riktningen ökad demokrati och ekonomiska framsteg. Även miljöhänsyn har en ökad roll i regionen. Handlingsprogrammet innehåller både möjligheter och åtaganden inom huvudsakligen tre områden. Ökade mellanfolkliga kontakter och stärkande av demokratin, ekonomiskt samarbete samt förbättring av miljön. Utbildningsfrågor kommer i fokus genom satsningar på ökat studentutbyte, språkutbildning och yrkesutbildning. På det ekonomiska området är marknadsekonomi och handelsliberralisering viktiga element för en snabb utveckling. Hinder för handel och investeringar bör successivt undanröjas. Infrastrukturinvesteringar i mellanstatliga vägar, hamnar och gränspassager bör stimuleras.