prop · GK03150D6 · 1997-01-01 00:00:00 — Dessa åtgärder inriktas på fem prioriterade områden: den offentliga sektorns verksamhet inom vård, omsorg och skola, omställningen till ett hållbart , utbildning, förbättrade villkor för små och medelstora företag samt arbetsmarknadspolitiken. I det följande ges en översikt av de aktuella förslagen. Den offentliga sektorns verksamhet inom vård, omsorg och skola Enligt regeringens bedömning torde det, vid oförändrade nominella statsbidrag till kommuner och landsting, bli nödvändigt med fortsatta neddragningar för att åstadkomma balans i den kommunala sektorns ekonomi. För att undvika detta, och för att möjliggöra satsningar på ökad kvalitet i vård, omsorg och skola, föreslår regeringen att statsbidragen till kommuner och landsting höjs med och framåt. Denna nivå är en avvägning mellan det som regeringen anser vara möjligt inom nuvarande samhällsekonomiska ramar och behovet av att värna de kommunala kärnverksamheterna utifrån de rationaliseringskrav som sektorn står inför. Vidare föreslår regeringen i tilläggsbudget för att halva nivåhöjningen, , skall utgå . Satsningen på kommuner och landsting ligger väl i linje med regeringens uttalade inriktning att den offentliga sektorns verksamheter inom vård, omsorg och skola skall prioriteras. Den kommunala sektorn är dessutom en betydelsefull del av svensk arbetsmarknad, inte minst för kvinnor. Det är viktigt att främja sysselsättning, dels för att minska arbetslösheten, dels därför att behovet av service ökar. Regeringen avser att begära en redovisning från varje kommun och landsting av vilka åtgärder de avser att vidta med anledning av resurstillskottet. Effekten av denna satsning kommer sedan att följas upp mycket noggrant när det gäller såväl sysselsättningen som kvaliteten i verksamheten. Uppföljningen kommer att göras både för riket totalt och för varje enskild kommun respektive landsting. Regeringen föreslår också att balanskravet för såväl kommuner, landsting som kommunalförbund införs . Även kommunerna behöver för effektiviseringar och besparingar för att kunna uppnå en ekonomi i balans. Därmed undviks behovet att ta till stora neddragningar med negativa sysselsättningseffekter som följd. Utbildning Utöver den tidigare beslutade utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen och utbyggnaden av högskolan föreslår regeringen ytterligare satsningar inom vuxenutbildningen och högskolan. Regeringen föreslår i tilläggsbudget för att den tidigare beslutade utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen, som i första hand inriktas på arbetslösa , tillförs ytterligare 10 000 platser . Vidare avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå att ytterligare 10 000 platser skapas . Satsningen byggs därefter successivt ut så att det sammanlagt blir ett tillskott på 40 000 platser . Därmed har 140 000 platser inom vuxenutbildningen skapats . Regeringen föreslår också att försöksverksamheten med kvalificerad eftergymnasial yrkedsutbildning tillförs ytterligare 1 500 platser . Utöver denna satsning kommer den kvalificerade yrkesutbildningen att ökas med ytterligare 2 800 platser enligt regeringens kommande förslag, vilket innebär att den kvalificerade yrkesutbildningen då totalt kommer att omfatta ca 9 000 platser. När det gäller högskolan avser regeringen föreslå att 15 000 platser tillskapas samt ytterligare 15 000 platser hösten . Tillsammans med tidigare beslut har därmed 60 000 nya platser inom högskolan skapats . Tyngdpunkten på den nya satsningen skall vara på de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Regeringen föreslår vidare att en ny modern lärlingsutbildning införs i gymnasieskolan. Utbildningen inleds med gemensam utbildning för alla inom programmet. Därefter ges möjlighet att antingen välja den traditionella studievägen eller en arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning varvad med studier. Arbetsmarknadspolitiken Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Enligt gällande regler skall den som får ersättning stå till arbetsmarknadens förfogande vilket innebär att det i princip inte får finnas något som hindrar personen från att ta erbjudet lämpligt arbete. Detta innebär i praktiken att den arbetslöse inte får ägna sig åt någon annan verksamhet än att aktivt söka arbete för att kunna få ersättning. En viss begränsad möjlighet att delta i utbildning med bibehållen arbetslöshetsersättning finns dock. Denna restriktiva ordning i fråga om rätten att sysselsätta sig när man får ersättning är enligt regeringens mening i vissa fall kontraproduktiv. Den kan passivisera i stället för att främja en återgång till arbetsmarknaden. Därigenom kan allt eftersom tiden går den arbetslöses anställningsbarhet komma att minska. Möjlighet bör därför skapas för att på försök använda arbetslöshetsersättningen på ett mer aktivt sätt. Ersättning bör enligt regeringens mening i viss begränsad omfattning kunna lämnas även i andra situationer än vid öppen arbetslöshet. Exempel på sådana situationer är praktik som inte ryms inom de vanliga praktiksystemen och ökade möjligheter till utbildning. Försöksverksamheten ger också ett större utrymme för olika lokala initiativ, vilket ökar det lokala inflytandet i arbetsmarknadspolitiken. Avsikten är att regeringen för särskilda projekt skall medges möjlighet att tillåta att undantag görs som innebär att arbetslöshetsersättning får lämnas till deltagare i projekt, trots att deltagarna inte står till arbetsmarknadens förfogande enligt reglerna för arbetslöshetsersättning. Denna ordning föreslås gälla för en försöksverksamhet till utgången av . Försöksverksamheten får omfatta en arbetslöshetsersättning till deltagarna i verksamheten som totalt uppgår till och . Projekten får inte medföra konkurrenssnedvridningar. De får heller inte leda till undanträngning av ordinarie arbetstillfällen. Vidare skall projekten inte medföra några inlåsningseffekter. Bemyndigandet skall givetvis endast gälla ersättningsberättigade och endast omfatta personer som redan uppbär ersättning. Personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden såsom ungdomar, långtidsarbetslösa, äldre, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare skall prioriteras. Verksamheten skall betraktas som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Resursarbeten Regeringen föreslår att det på basis av erfarenheterna från det s.k. införs en tillfällig lag om resursarbeten i offentlig verksamhet. Denna försöksverksamhet skall pågå i hela landet och bedrivas intill utgången av december . Långtidsarbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd kan delta i åtgärden. De anvisade skall delta i den arbetsmarknadspolitiska åtgärden på heltid. av tiden bör dock användas till att söka arbete. Deltagare i försöksverksamheten har rätt till ersättning motsvarande deras arbetslöshetsersättning. Arbetsgivaren tillåts komplettera ersättningen, så att den högst uppgår till av den dagpenninggrundande inkomsten, dock till högst per dag till och med och till högst därefter. Innebörden är att resursarbete är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, det förhållandet att arbetsgivaren bidrar till ersättning till den enskilde ändrar ej detta förhållande. Regeringen avser att i samråd med fackliga organisationer överenskomma om den detaljerade utformningen av detta genom kollektivavtal av berörda parter eller genom en ordning som innebär att anordnaren till staten inbetalar den extra ersättningen som därefter utbetalas tillsammans med arbetslöshetsersättningen av berörd arbetslöshetskassa. En anvisning till resursarbete får omfatta högst . Stat, kommuner, landsting, kyrkliga kommuner och de allmänna försäkringskassorna bör ha rätt att vara anordnare under förutsättning att anordnaren och berörd arbetstagarorganisation gemensamt ansöker om att få delta i projektet. De skall vara överens om vilka arbetsuppgifter det gäller, hur många personer på arbetsplatsen som skall omfattas av verksamheten, antalet ordinarie arbetstagare som måste finnas på arbetsplatsen i form av grundbemanning och att arbetsgivaren skall erbjuda deltagarna de lämpliga vikariat som senare kan uppkomma. i kommunen eller motsvarande nämnd skall sedan pröva ansökningen. Tillfällig avgångsersättning för äldre arbetslösa Många äldre personer som varit inskrivna vid förmedlingen har svårt att återgå till den reguljära arbetsmarknaden. kräver dessa individer stora resurser vid arbetsförmedlingen i form av personal och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen föreslår därför att arbetslösa som har fyllt men inte och som till och med har varit anmälda hos arbetsförmedlingen som arbetssökande skall få rätten att uppbära ersättning motsvarande arbetslöshetsersättning utan aktivitetskrav. Tid då den arbetslöse inom den nämnda perioden deltagit i arbetsmarknadspolitisk åtgärd skall räknas in. Erbjudandet bör gälla mellan och . Ersättningen skall motsvara den ersättning som han eller hon har eller skulle ha fått i arbetslöshetsersättning. Ersättningen skall enligt förslaget betalas ut till dess att personerna fyller eller börjar att uppbära hel förtidspension eller återgår i arbete. Vid partiell förtidspension bör samordning mellan förmånerna ske. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Arbetsmarknadsutbildningen har en betydligt högre genomsnittskostnad än övriga åtgärder. Med det nuvarande kravet på omfattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i förhållande till de anvisade medlen kommer antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning att minska kraftigt under i förhållande till tidigare budgetår. Ett oförändrat krav på omfattningen innebär därför att kvaliteten i åtgärderna försämras som undanträngningseffekterna ökar till följd av fler deltagare i åtgärder med större undanträngningsrisk. Huvudsyftet med arbetsmarknadsutbildningen är att motverka den strukturella arbetslösheten som åtgärden är ett viktigt instrument för att förhindra att flaskhalsar uppkommer på arbetsmarknaden. Det är därför av stor vikt att antalet personer i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är relativt stort under särskilt som efterfrågan på arbetskraft väntas att öka. Regeringen gör därför bedömningen att kravet på omfattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras från anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas till 207 000 personer i genomsnitt under . Härigenom frigörs ca . Härav bör användas för att finansiera en ökad utbildningssatsning och vissa andra insatser på arbetsmarknadsområdet. Resterande ca används till att skapa ett större utrymme för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och för ytterligare tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och , samt för en större ram för otraditionella insatser. och framåt avser regeringen föreslå att anslås för kvalitetshöjande insatser i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Regelförenklingar finns möjligheten att förlänga ALU-tiden för en person i arbetslivsutveckling på samma arbetsplats med som mest om det finns synnerliga skäl. Regeringen föreslår nu en ändring i förenklingssyfte som innebär att kravet på synnerliga skäl vid förlängning av ALU-perioden på samma arbetsplats ändras till särskilda skäl vilket gäller vid annan förlängning av tid i arbetslivsutveckling. Förslaget bör träda i kraft . Både arbetshandikappade och utomnordiska medborgare tillhör de grupper som regeringen av flera skäl anser måste prioriteras. De utomnordiska medborgarna har särskilt svårt att träda in på arbetsmarknaden på grund av bristande kunskaper i det svenska språket, men också på grund av att de ofta saknar ett socialt nätverk på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför att tiden i arbetsplatsintroduktion (API) skall kunna förlängas med högst för arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Förslaget innebär ingen begränsning i den nuvarande förlängningsmöjligheten för unga handikappade. För dessa gäller nu ingen tidsgräns vid förlängning. Förslaget bör gälla . Regeringen anser att det är viktigt att andelen kvinnliga företagare ökar. För att stimulera en sådan utveckling infördes en möjlighet för kvinnor att få starta eget bidrag . infördes begränsningen att endast kvinnor som varit arbetslösa kunde få ett förlängt bidrag. Detta krav har försvårat möjligheten att påtagligt öka andelen kvinnor med starta eget bidrag, då de som är bäst lämpade att starta egen verksamhet oftast har en kortare arbetslöshetsperiod än 24 månader. Regeringen föreslår därför att kravet på 24 månaders arbetslöshet för att få en förlängning bör sättas ned . Förslaget bör träda i kraft . Interpraktikstipendier har arbetslösa ungdomar haft möjlighet att praktisera på företag inom , exklusive , med stöd av s.k. . Det har visat sig att de förutsättningar som har varit kopplade till åtgärden har bidragit till att få ungdomar respektive europeiska företag varit intresserade. Det är emellertid angeläget att arbetslösa ungdomar kan ges en internationell erfarenhet. Mot denna bakgrund anser regeringen att formerna för stipendiet bör utvecklas. Den konstruktion som gällt bör därför upphöra och då ersättas med Interpraktikstipendier. Dessa skall kunna lämnas till unga arbetslösa till och med det år de fyller . Den unge skall få möjlighet att söka ett stipendium för praktik utanför . I stipendiet ingår en viss ersättning för resa, försäkring samt för uppehälle. Stipendietiden bör vara . Generationskontrakt m.m. Regeringens avsikt är att senast i samband med budgetpropositionen föreslå att ett s.k. generationskontrakt skall införas. I samband med budgetpropositionen avser regeringen även att föreslå ungdomsåtgärder och då särskilt överväga det system för arbetslösa ungdomar som utvecklats i och visat sig fungera väl. Dessutom bibehålls åtgärden Utbildning i företag (50 000-kronan) även . Omställningen till ett hållbart Regeringen har uttalat en ambition att öka takten i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Ett brett handlingsprogram skall byggas upp med insatser i olika former inom flera utgiftsområden. Vid sidan av att öka den ekologiska hållbarheten skall insatserna öka vår långsiktiga konkurrenskraft och möjligheterna till uthållig tillväxt, samt utformas så att de ger påtagliga effekter på sysselsättningen. Regeringen avser att i detta syfte föreslå en strategi som rymmer dels användning av ett antal styrmedel, dels statligt stöd för att öka sådana investeringar som anpassar det fysiska realkapitalet till hållbarhetsmålen. Investeringsdelen har två huvudpunkter, dels ett nationellt investeringsprogram, dels lokala investeringsprogram. Till de nationella investeringarna hänförs programmen för energiomställning samt ett nationellt investeringsprogram för vissa infrastruktursatsningar. De lokala investeringsprogrammen innebär att kommuner eller grupper av kommuner, ges möjlighet att utforma förslag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Programmen kommer att bedömas och ett antal kommuner/områden kommer att väljas ut. Regeringen beräknar anslå sammanlagt för för detta ändamål. Energiprogrammens omfattning är totalt men finansieras till viss del av befintliga resurser. Ett nytt energipolitiskt program inrättas för omställningen av energissystemet. Satsningen uppgår till och löper fram t.o.m. . Programmets huvudinriktning är en långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Bortfallet av elproduktion från skall kompenseras och lämnas därför investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad elanvändning i bostadssektorn. Beloppen för det nationella investeringsprogrammet avses omfatta de ytterligare medel som behövs för finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar som inte ingår i den ordnarie planeringsramen, men som bedöms väl kunna svara upp mot kriterierna att bidra till en hållbar utveckling och en ökad sysselsättning. I det nationella investeringsprogrammet ingår bl. a. utbyggnad av etapp 2 och 3, samt finansiering av reviderade storstadspaket i och , fram till dess att miljöavgiftssystem kan etableras i båda städerna. Tidigareläggning av infrastruktursatsningar Inom ansvarsområde finns ett antal vägprojekt, med planerat genomförande , som är angelägna ur såväl sysselsättnings- som trafiksäkerhetssynpunkt och som också är färdiga för byggstart . I syfte att möjliggöra en tidigare start av vissa sådana projekt föreslås få möjlighet att låna erforderliga medel i . På detta sätt möjliggörs att angelägna åtgärder för sysselsättning och tillväxt snabbt kan komma till stånd. Förbättrade villkor för små och medelstora företag föreslår ytterligare åtgärder för att förbättra villkoren för företagen och då särskilt de små och medelstora. Ytterligare lättnader i ägarbeskattningen För mindre företag spelar ägarbeskattningen en väsentligt mer central roll för investeringar, tillväxt och sysselsättning än för större företag. Fr.o.m. gäller särskilda regler för onoterade aktiebolag, som innebär att en viss del av avkastningen på eget kapital från dessa företag undantas från skatt hos ägaren. För att ytterligare förbättra villkoren för egenfinansierade investeringar i dessa företag föreslås nu att ägarna vid beräkningen av utrymmet för denna skattelättnad liksom vid beräkningen av den del av utdelningar och reavinster som beskattas som kapitalinkomst får medräkna en större andel av de anställdas löner som underlag vid beräkningen. Andelen ökas från . Åtgärden innebär också en viss stimulans för nyanställningar. Kapitalbeskattningen av enskilda näringsidkare I många fall sker nyetablering av företag genom att enskilda individer bildar en enskild firma. gäller att en viss del av avkastningen från näringsverksamheten beskattas som kapitalinkomst. Beräkningen av beloppet för s.k. räntefördelning beror dels av storleken på det egna, tillskjutna kapitalet, dels av en viss räntesats. Denna räntesats är knuten till den s.k. statslåneräntan med ett visst tillägg. För att även för denna företagsform förbättra villkoren för egenfinansierade investeringar föreslås nu att räntefördelningsräntan ökas . Utökat underlag för nedsättning av socialavgifter gäller bl.a. att arbetsgivaravgifterna sätts ned för en lönesumma . För att ytterligare förbättra villkoren för sysselsättningsexpansion i mindre företag föreslås nu att det maximala underlaget för nedsättning av avgifterna utökas till ca . Kapitalförluster och organisationskostnader Baserat på förslag från den s.k. kapitalförlustutredningen kommer regeringen senare i vår att presentera ett förslag som innebär att kapitalförlustbegreppet utmönstras ur skattelagstiftningen. införs en rätt till avdrag för förluster av kontanta medel i samband med brott. Vidare underlättas företagens expansion bl.a. genom att möjligheterna till avdrag för kostnader för ökning av aktiekapitalet och för fusionskostnader utvidgas. Översyn av stoppreglerna i fåmansföretagslagstiftningen gäller särkilda regler för fåmansföretag, de s.k. stoppreglerna. Dessa skall förhindra att bolagsformen används för skatteundandraganden genom vissa transaktioner mellan bolagen och dess delägare. Denna särlagstiftning framstår som uttryck för ett föråldrat synsätt och har också kritiserats av företrädare för näringslivet. En översyn och modernisering av stoppreglerna är därför motiverad. En särskild utredare får i uppdrag att se över dessa regler i syfte att så långt möjligt ersätta dem med allmänna beskattningsregler. Insatser för kvinnors företagande m.m. Regeringen föreslår i vårpropositionen att medel avsätts för kvinnors företagande och kooperativt företagande. Vidare föreslås att det s.k. landshövdningsuppdraget för regionala insatser för sysselsättning och tillväxt tillförs resurser även . Ökade möjligheter till tjänstledighet för att starta eget För att stödja ny- och småföretagandet och för att underlätta för personer att kunna starta eget kommer regeringen i budgetpropositionen att föreslå en möjlighet att ta tjänstledigt för att starta eget företag. Miljöprogram till jordbruket I medlemskapsförhandlingarna inför inträdet i EU erhöll en ram för miljöstöd till jordbruket uppgående till . Stödformen kräver nationell finansiering i samma omfattning som ersättningen från EU. Regeringen avser mot denna bakgrund att föreslå en utvidgning av miljöprogrammet för jordbruket med varav erhålls från EU. Ett utvidgat miljöprogram ökar återflödet från EU och möjliggör även en ytterligare förstärkning av de åtgärder som bedöms önskvärda för främjandet av jordbrukets positiva inverkan på kultur- och naturmiljö. Lönebildningen Regeringen gav i uppdrag åt parterna på arbetsmarknaden att till gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemen för att säkerställa en bättre fungerande lönebildning. Detta uppdrag har resulterat i flera bidrag. Av särskilt intresse är det samarbetsavtal som har ingåtts mellan arbetstagare och arbetsgivare inom industrin och det förslag som har arbetats fram inom LO:s s.k. LISA-projekt. Regeringen välkomnar samtliga förslag och avser att tillsätta en utredning för att arbeta vidare med en del av de konstruktiva förslag som framkommit. 4 Bedömning av utvecklingen av tillväxt och sysselsättning fram Regeringen redovisar i den ekonomiska vårpropositionen kalkyler för den ekonomiska utvecklingen fram . Nedan redogörs för dessa bedömningar och då särskilt utvecklingen på arbetsmarknaden fram . I dessa kalkyler har effekterna av de åtgärder som föreslås eller aviseras i vårpropositionen beaktats. 4.1 Bedömning av den ekonomiska utvecklingen fram Det förefaller som att kommer att ha markerat botten i den måttliga konjunkturavmattning som varit. Den ekonomiska aktiviteten i har gradvis stärkts . Tillväxtförutsättningarna för den svenska ekonomin är i många avseenden goda. Den europeiska konjunkturen håller på att förstärkas och orderingången till exportindustrin stiger. Räntenedgången och bör leda till fortsatta gynnsamma effekter för ekonomin. Vidare kommer de kontraktiva effekterna av konsolideringsprogrammet successivt att minska i omfattning, eftersom merparten av budgetförstärkningarna legat på 1995 och 1996. Därutöver kan en anpassning av de tidigare alltför stora lagren förväntas vara avklarad snart. Det finns emellertid flera faktorer som skapar osäkerhet kring tillväxtutsikterna. Den höga arbetslösheten dämpar hushållens framtidstro och konsumtionsvilja. En annan faktor är utvecklingen på de finansiella marknaderna i , inte minst mot bakgrund av osäkerheten kring EMU-processen. En utgångspunkt för regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen är att inflationen hålls inom gränserna för inflationsmålet på . Vidare antas löneökningarna ligga i linje med utvecklingen i övriga , vilket förväntas ge löneökningar i på . Genom den låga inflationen kommer därigenom hushållens disponibla inkomster i reala termer att öka . Tillväxten beräknas stiga något jämfört och uppgå till 1998, till . TABELL 4.1 NYCKELTAL Procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 2000 BNP 1,1 2,3 2,5 2,8 2,7 Timlön,kostnad 6,1 4,7 3,5 3,5 3,5 Konsumentprisin dex 0,7 0,6 1,7 2,0 2,0 Disponibel inkomst -0,1 0,4 1,3 3,7 2,8 Öppen arbetslöshet 8,1 7,9 7,1 5,6 4,5 Personer i åtgärder 4,5 4,7 4,7 4,7 4,4 Sysselsättning -0,6 -0,7 0,7 1,6 1,4 Källa:Finansdepartementet 4.2 Bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden fram En förutsättning för att arbetslöshetsmålet skall kunna uppnås är att lönebildningen fungerar väl och att löneökningarna inte ökar med . Eftersom nu löpande avtal i stor utsträckning täcker 1997 blir löneökningarna betydligt högre än i omvärlden. Först kan en anpassning av löneökningarna till europeisk nivå förväntas. Sysselsättningen väntas falla 1997 jämfört med . Produktiviteten väntas stiga kraftigt och medelarbetstiden öka något, vilket fördröjer de positiva effekter på sysselsättningen som uppstår genom ökad tillväxt. Den öppna arbetslösheten väntas dock falla eftersom en allt större del av arbetskraften kommer att delta i utbildning. Den öppna arbetslösheten bedöms därför hamna som årsgenomsnitt.