prop · GK035 · 1997-01-01 00:00:00 — Denna samverkan har haft stor betydelse, inte bara för utvecklingen av svensk hälso- och sjukvård, utan också för utvecklingen av en internationellt framstående läkemedels- och bioteknikindustri. Den svenska medicinska forskningens starka ställning framgår för övrigt tydligt av medverkan i EU:s biomedicinska forskningsprogram. För den närmaste treårsperioden är det viktigt att sambanden mellan medicinsk grundforskning, klinisk medicin och industri ytterligare förstärks, bl.a. genom satsningar på tjänster för klinisk forskning. Satsningen på genomrelaterad forskning bör fortsätta, med beaktande av en ökad integrering av den kliniska medicinen. Folkhälsoforskningen bör också ges särskilt stöd. Insatser måste göras för att stimulera förnyelsen i fakulteternas forskningsmiljöer, stödja yngre forskare, upprätthålla forskningens kvalitet och förnyelse med internationella utvärderingar, öka forskarnas deltagande i grundutbildningen, främja jämställdhet inom forskarsamhället, även vid valet av forskningsproblem och forskningsmetodik samt att engagera fler forskare i en bred och kvalificerad forskningsinformation. Diskussionen kring forskningens relevans för patienter och samhälle måste föras på ett kvalificerat sätt, med deltagande av företrädare för skilda samhällsintressen och befolkningsgrupper, i samband med prioriteringarna mellan olika forskningsområden. Gränsöverskridande forskning måste också främjas, inte minst sådan som gäller globala miljö-, hälso- och försörjningsproblem. Etiska frågor och försöksdjursfrågor måste också uppmärksammas ytterligare. På initiativ av Forskningsberedningen gav regeringen i uppdrag åt () att i samråd med av medicinsk metodik och belysa prioriteringsmekanismer i svensk medicinsk forskning. Parallellt med uppdraget till MFR gavs också ett uppdrag till i att, i egenskap av utomstående instans, göra motsvarande studie. Dessa utvärderingar behandlas i avsnitt 10.2.9 i denna proposition. Medel för medicinsk forskning anvisas via fakultetsanslagen och anslaget till . I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Till detta kommer ersättningar till landstingen för forskning vid universitetssjukhusen. Inom kulturvetenskaperna - samhällsvetenskap, rättsvetenskap, humaniora och religionsvetenskap - finns i många internationellt framstående forskare, vilket visat sig bl.a. i konkurrensen om EU:s forskningsmedel. Humanistisk forskning måste i många fall vara inriktad på den svenska kulturen och är därför ofta svår att bedöma i ett internationellt perspektiv. I ämnen som historia och lärdomshistoria har dock en relativt stark ställning. har också en stark tradition inom östasiatiska språk. Internationella utvärderingar har visat att det inom datorlingvistik och fonetik finns framstående svensk forskning. Detsamma gäller inom samhällsvetenskaperna för den kognitiva och biologiska psykologin. Svensk välfärdsforskning har en framskjuten position. Även den antropologiska forskningen är internationellt betydelsefull. Viktiga planerade insatser inom kulturvetenskaperna gäller program för språkteknologisk forskning och forskning om kultur och samhälle i Väst- och . Till de mest angelägna satsningarna inom området hör att vidareutveckla medel för att nå hög internationell kvalitet, bl.a. genom internationella utvärderingar och internationell publicering, vidareutveckla former för information om den kulturvetenskapliga forskningens resultat, synsätt och samhällsrelevans, främja användandet av kulturvetenskapliga metoder och kunskaper i tvärvetenskapliga forskningsprojekt, bl.a. i studium av globala miljö- och försörjningsproblem och främja jämställdhet och stimulera kvinnor till forskarkarriär inom områden där de är underrepresenterade. Särskilda insatser måste göras för att effektivisera forskarutbildningen och förbättra rekryteringen av forskare inom området. Forskningsområden som bör stimuleras och för vilka särskilda insatser föreslås i budgetpropositionen, är forskning om Ost- och , om medier och våld samt om sociala frågor. Dessa insatser behandlas i budgetpropositionen. Medel för kulturvetenskaplig forskning anvisas via fakultetsanslagen och an- slaget till . I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Inom många forskningsområden präglas forskningen av en alltför snäv specialise- ring och bristande förmåga till samverkan över disciplingränser. Alltför snäva och disciplinorienterade forskningsansatser kan motverka förnyelsen i forskningen och strävandena efter att öka forskningens relevans för det omgivan- de samhället. Regeringen anser mot denna bakgrund att tvärvetenskapliga ansatser bör ges högre prioritet i forskningen. Tvärvetenskaplig forskning kan innebära forskningssamarbete mellan angränsande discipliner. Detta kallas ibland gränsöverskridande forskning och uppstår ofta relativt spontant genom initiativ från forskare och forskargrupper. I själva verket är detta en viktig förnyelseväg för forskningen - många nya forskningsområden uppstår på detta sätt. Andra forskningsproblem kräver emellertid deltagande av forskare från så vitt skilda discipliner att samarbete inte alls, eller endast med stora svårigheter, kan komma till stånd inom det nuvarande systemet. Inte sällan gäller detta komplexa samhällsproblem som först formulerats utanför forskarsamhället. För att möjliggöra avgränsning och stimulans till forskning kring sådana problem krävs en förmedlande funktion. I det svenska forskningssystemet har främst () och vissa sektorsforskningsorgan en sådan roll. Via FRN finansieras ett antal större tvärvetenskapliga projekt, främst av den senare komplexa karaktären. Dessa projekt gäller t.ex. hälsoproblem, naturresurs- och miljöproblem i samhällsperspektiv, IT:s samhällseffekter och riskstudier med systemanalytiska aspekter. Vidare kommer FRN:s forskningsprogram kring att utvidgas till att gälla globala processer i ett europeiskt perspektiv. För att möjliggöra en kraftfull satsning på tvärvetenskap föreslår regeringen under avsnittet 10.2.6 inrättande av en särskild samverkansgrupp mellan grundforskningsråden och FRN. Gruppens uppgift blir att samordna och stödja tvärvetenskaplig forskning. Vidare finner regeringen det angeläget att univer- sitet och högskolor genom organisatoriska åtgärder stimulerar till tvärvetenska- plig och multidisciplinär forskning. Universitet och högskolor bör också verka för att tvärvetenskapliga perspektiv beaktas i forskarutbildning och forskning och att nödvändiga åtgärder vidtas för att forskning av denna karaktär lättare skall kunna komma till stånd. Det är angeläget att forskning om bl.a. globala miljö-, hälso- och försörjningsproblem stimuleras. Regeringen föreslår också i det följande att en särskild samverkansgrupp mellan ett flertal forskningsfinansiärer inrättas för att stimulera socialt motiverad teknikutveckling. Även samarbete mellan forskningsfinansiärer kring forskning om ojämlikhet i hälsa föreslås. Medel för stöd till tvärvetenskaplig forskning anvisas via fakultetsanslag, främst temainstitutionen vid och anslaget till FRN. I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Forsknings- och utvecklingsarbete till stöd för näringslivet För att underlätta långsiktiga strukturförändringar, förnyelse och tillväxt i svenskt näringsliv gör staten forsknings- och utvecklingsinsatser, främst inom högskolan, på för näringslivet relevanta områden. Insatser görs för att stimulera samverkan mellan högskola och näringsliv samt för att sprida kunskap mellan högskolan och näringslivet och mellan företag. Huvuddelen av statens insatser på området administreras av (). stödjer bl.a. ett stort antal FoU-program inom högskolan. De är normalt fleråriga och syftar till att stimulera utveckling av kunskapsområden som bedöms ha stor betydelse för förnyelse och utveckling av näringslivet på lång sikt. Tvärvetenskaplighet betonas i insatserna. Områdena väljs genom ett brett samrådsförfarande med näringsliv och forskarsamhälle. pågår verksamhet inom nio materialkonsortier som och gemensamt har upprättat. I dessa samverkar flera institutioner för att utveckla tvärvetenskaplig kunskap inom olika materialtekniska områden. Näringslivets medverkan ökar kontinuerligt. Genom har ett trettiotal kvalificerade FoU-grupperingar skapats för direkt forskningssamarbete mellan högskolan och näringslivet. stödjer även industrinära forskning inom industriforskningsinstituten i samverkan med näringslivet. För perioden föreslår regeringen att pågående insatser fullföljs och vidareutvecklas inom områdena process- och produktutveckling, transportteknik och medicinsk teknik samt inom framväxande teknikområden som informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Vidare har fyra områden identifierats där särskilda behov av insatser föreligger. Dessa är komplexa tekniska system, mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, tjänsteproduktion och IT- användning samt människa, teknik, organisation (MTO). Energiforskningen samordnas av och kommer att behandlas i regeringens kommande energiproposition. Rymdverksamheten är en annan viktig del av det näringspolitiska området. Den omfattar både forskning och industriellt utvecklingsarbete, såväl nationellt som internationellt. Statens satsningar på rymdverksamhet har bidragit till att svenska företag har kunnat utveckla hög teknisk och konkurrenskraftig kompetens. Inga större förändringar föreslås av inriktningen av rymdverksamheten för den kommande perioden. Viktig provnings- och mätteknisk FoU bedrivs vid som är helägt av staten. geologiska undersökning, SGU, finansierar viss grundläggande geovetenskaplig forskning. finansierar viss forskning om konkurrensfrågor. I budgetpropositionen föreslås för sammanlagt för teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete samt energiforskning. Forskning till stöd för utvecklingen inom arbetslivs- och arbetsmark- nadsområdet Forskning inom arbetslivsområdet har två olika huvudinriktningar; arbetslivsutveckling och arbetsohälsofrågor. har man inom såväl näringsliv som forskarsamhälle i allt högre grad uppmärksammat arbetsorganisationens betydelse för produktivitet och arbetsmiljö. Den arbetslivsinriktade forskningen har därför till viss del förskjutits från traditionell arbetsmiljöforskning till forskning och utveckling till stöd för en positiv utveckling av arbetsorganisation och ökad kunskap om förändringsprocesser på arbetsplatser. Denna forskning bedrivs ofta som utvecklingsprojekt vid offentliga eller privata arbetsplatser och i nära samverkan med arbetsledning och anställda. Det är önskvärt att sådan samverkan ytterligare utvecklas då den innebär ett direkt nyttiggörande av forskningen som forskarvärlden tillförs kunskap om förutsättningar och aktuella problemområden. Forskningen inom arbetsmiljöområdet har gett en god kunskap om risker i framförallt den fysiska arbetsmiljön vilket bidragit till att effektiva åtgärder kunnat vidtas bl.a i form av lagstiftning och föreskrifter. Trots detta kvarstår omfattande arbetsohälsoproblem. Intresset bör nu riktas mot ökad kunskap om de komplexa sambanden mellan olika faktorer i arbetsmiljön, som exempelvis betydelsen av stressgenererande faktorer för uppkomsten av belastningssjukdomar, samspelet mellan människa och teknik och den psykosociala arbetsmiljön i relation till nya former för arbetsorganisation och en förändrad arbetsmarknad med nya krav på individen. Det finns ett behov av utökad forskning och utvärdering av arbetsmark- nadspolitiska åtgärder. Allt större resurser har under avsatts för åtgärder inom området. Antalet åtgärder har utökats och fler huvudmän har fått ansvar eller utökat ansvar för de arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatserna. Forskning och utvärdering inom området bör beröra såväl arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning, jämställdhet, löner och tillväxt i ekonomin som mer detaljerade studier och jämförelser av olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i skilda regioner och kommuner. Arbetsmarknadspolitikens effekter bör även beaktas mot bakgrund av befolkningens mångkulturella sammansättning.Medel för forskning och utvecklingsarbete till stöd för arbetslivet anvisas bl.a. via anslagen till Rådet för arbetsmiljöforskning och . I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Forskning till stöd för socialpolitiska åtgärder Som stöd för socialpolitiska åtgärder behövs forskning och utvecklingsarbete inom ett mycket brett fält, alltifrån allmän välfärdsforskning och folkhälsoforskning till forskning kring metoder i praktiskt socialt arbete. Genomförda utvärderingar av forskningen inom området visar att delar av forskningen är av mycket hög klass medan andra delar av den ännu brottas med betydande metodproblem. Bland de starka områdena återfinns folkhälsoforskningen och delar av andra forskningsområden som i har unika förutsättningar till bredd och kontinuitet genom tillgång till epidemiologiska och longitudinella register av mycket hög kvalitet. Internationellt starka områden är även den psykosociala miljömedicinen och arbetet med utvärdering av medicinsk metodik. Även på handikappområdet har en framskjuten position. är det av största vikt att uppmärksamma de möjligheter som longitudinella register kan ge för forskning inom olika områden. Även inom områden som ännu inte använder sig av denna metodik finns anledning att förvänta att uppbyggnad av longitudinella register kan ge stadga och kontinuitet åt forskningen och att även analys av tvärvetenskapliga frågeställningar kan underlättas. En resursförstärkning bör ges för vård och uppbyggnad av databaser för longitudinell forskning. Denna fråga redovisas i avsnitt 3.11.5. Mot bakgrund av de stora förändringar som sker i samhället är behovet av forskningsbaserad kunskap stort inom hela det socialpolitiska området. Folkhälsa och de sociala trygghetssystemen utgör därvid två centrala forskningsområden. Regeringen avser ge berörda forskningsfinansiärer i uppdrag att utarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning och ojämlikhet i hälsa, vilket redovisas i avsnitt 3.11.5. Medel för forskning och utvecklingsarbete till stöd för socialpolitiska åtgärder anvisas bl.a. via anslaget till och . I budgetpropositionen för föreslås sammanlagt . Forskning till stöd för utveckling av kommunikationer Kommunikationerna har alltid utgjort en central drivkraft i samhälls- utvecklingen. Inget tyder på att detta dynamiska samspel mellan kommunikationerna och det omgivande samhället kommer att försvagas . Tvärtom förefaller kommunikationernas samhällsomdanande kraft att tillta. Att utnyttja denna inneboende förändringspotential så att den kan bidra till viktiga samhällsmål som ekonomisk tillväxt, rättvis fördelning, hushållningen med miljö- och naturresurser, trygghet och hälsa, kulturell och social gemenskap m.m. ställer höga krav på insikter om hur utvecklingen av kommunikationerna kan påverkas och fås att samverka med skeenden inom andra samhällsområden. Den kunskap och kompetens som utvecklas genom den statligt finansierade kommunikationsforskningen måste därför också ha stor bredd och täcka olika infallsvinklar på kommunikationsväsendet och dess samspel med omgivningen. Väl fungerande kommunikationer är en viktig förutsättning för en gynnsam utveckling av näringsliv och arbetsmarknad. I ett till stora delar glest befolkat land som med stora avstånd till viktiga utlandsmarknader ställs stora krav på statens infrastrukturpolitik. Denna behöver fortlöpande underbyggas med FoU-insatser inom vitt skilda discipliner. skapar motsättningen mellan kraven på god miljö och hushållning med miljö- och naturresurser, förbättrad trafiksäkerhet och anspråken på hög rörlighet för personer och gods spänningar och behov av politiska avvägningar. Att finna utvägar för att balansera denna typ av intressekonflikter är en stor och växande utmaning för den kommunikationspolitiskt motiverade forsknings- och utvecklingsverksamheten. På de flesta samhällsområden kan man redan skönja att telematik, dvs. informationsteknik i kombination med telekommunikationsteknik, kommer att få starkt omstrukturerande effekter. Telematikens utveckling kommer därmed att förändra förutsättningarna för stora delar av samhällslivet. En viktig uppgift för kommunikationspolitiken är att söka länka in utvecklingen av den nya tekniken mot de mål som skall vara vägledande för samhällsutvecklingen. För detta krävs kunskaper om den nya teknikens effekter med avseende på dessa mål. Övergripande forskning och utvecklingsarbete till stöd för utvecklingen av kommunikationerna finansieras av , , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och (). Viss anknytning till detta ändamål har även den forskning och utveckling som finansieras av () samt (). Den totala resursinsatsen för övergripande forskning inom område kan beräknas uppgå till i storleksordningen för . Forskning till stöd för miljöarbetet Miljöforskningen avser dels miljöproblemens orsaker och dess effekter, dels åtgärder och lösningar av miljöproblemen. I praktiken överlappar forskningsområdena ofta varandra. Eftersom miljöproblemen till sin natur oftast är komplexa krävs det att man såväl inom miljöarbetet som inom miljöforskningen fortsätter att utveckla samarbetet med olika samhällssektorer respektive forskare från olika discipliner. Detta gäller främst den åtgärdsinriktade miljöforskningen kring redan kända problem som exempelvis frågan om hur vi skall hushålla med naturresurserna och uppnå hållbara transport- och energisystem. Ansvaret för den sektorsövergripande miljöforskning som i huvudsak är inriktad på att klarlägga och mäta miljöproblemen samt ange åtgärdsbehov åvilar främst (). Utredningen miljöforskning (SOU 1992:68) föreslog ökade eller oförändrade insatser bl.a. inom områdena klimatförändringar inkl. växthusgaser, ozonskiktet, fysisk påverkan samt avfall och restprodukter. Utredningen föreslog också ökade anslag till samhällsvetenskaplig forskning samt ett långsiktigt stöd till tvärvetenskapliga forskarmiljöer. I propositionen 1992/93:170 framhöll regeringen också betydelsen av forskning kring biologisk mångfald. års forskningsprogram föreslår tretton finansiärer av svensk miljöforskning i rapporten och utveckling för bättre Miljö 1996 (SNV 4514-8) att forsknings- och utvecklingsinsatserna på miljöområdet samlas under ett antal temaområden. Inom dessa områden ansvarar främst för övergripande miljökvalitetsarbete, problemdimensionering, dvs. forskning om miljöproblemens orsaker, föroreningarnas transport och omvandling samt effekter på ekosystemen och människans hälsa. Verket är dessutom via sina forskningsnämnder s.k. huvudansvarig initiativtagare dels till temaområdet Nordiska kusthav där ökade satsningar föreslås vad gäller forskning om kustzonens nyttjande och skydd samt bärkraftigt nyttjande och dels till forskning kring miljöanpassad produktion och konsumtion. Inom detta område är program för en kretsloppsanpassning av samhället av central betydelse. Regeringen gör bedömningen att prioriteringarna under innevarande forskningsperiod som avser områdena fysisk påverkan, biologisk mångfald, kretslopp och varuflöden samt samhälls- och tvärvetenskaplig forskning i stort bör kvarstå även under nästkommande period. En särskild fråga som bör prioriteras under den kommande forskningsperioden gäller eventuella risker för miljö och hälsa av miljögifter med hormonella effekter. Regeringen ställer sig bakom de prioriteringar som föreslås i Klimatdelegationens rapport forskning (SOU 1996:39). Inom forskning kring biologisk mångfald behövs en ökad inriktning mot tvärdiciplinära insatser för att öka kännedomen om de biologiska systemen och de biologiska resursernas hållbara nyttjande. Inom strålskyddsområdet bör även fortsättningsvis stödja bl.a. insatser på det molekylärbiologiska området samt samhällsvetenskaplig riskforskning som är relevant för området. I budgetpropositionen för (prop.1996/97:1) föreslår regeringen sammanlagt för miljö-och kretsloppsforskning. Därtill kommer FoU-insatser om ca under anslagen till internationella miljöinstitut och . Forskning för vård och nyttjande av de biologiska naturresurserna Sektorsansvar inom området forskning för vård och nyttjande av de biologiska naturresurserna finns för skogsbruk, jordbruk, trädgårdsnäring, grönytor, landskapsplanering, veterinärmedicin och djurskydd, fiske och vattenbruk, rennäring, livsmedel samt jakt och viltvård. Forskningen bedrivs även till stöd för utvecklingen inom andra sektorer, t.ex. det medicinska området och miljöområdet och för allmänvetenskaplig utveckling. Forskningen är både grundläggande och tillämpad. På det nationella planet kommer insatser att göras för att främja ekologisk produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Vidare lämnas förslag som kan stärka den skogsindustriella forskningen samt förslag om samordning av livsmedelsforskningen och forskningen om landsbygdens utveckling. För är det angeläget att det internationella samarbetet inom forskningen ytterligare stärks. Förutom det europeiska forskningssamarbetet behöver internationell forskningssamverkan om de globala problemen inom livsmedelsförsörjning och miljö utvecklas. De erfarenheter som kan utläsas av det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och utveckling visar också att den svenska forskningen inom jordbruk, skogsbruk och fiske är framgångsrik sett i ett europeiskt perspektiv. Detta gäller inte minst den ekologiska och miljöinriktade forskningen inom skogs- och jordbruksområdena samt den molekylärbiologiska forskningen som rör växter och djur. Dessa områden avspeglar också de svenska prioriteringarna. Svensk jordbruksforskning åtnjuter således ett gott internationellt anseende på många områden. Medel för lantbruksvetenskaplig och veterinärmedicinsk forskning anvisas över anslaget till SLU, där medel för forskning utgör av anslagssumman och till Skogs- och jordbrukets forskningsråd. I budgetpropositionen för föreslås att sammantaget ca anvisas. Forskning om olika kulturområden är viktigt för kunskapsuppbyggnad, nya perspektiv, för utvecklingen av och kunskapen om kulturers betydelse och medborgerliga förankring. Myndigheter som disponerar medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet skall bl.a. stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad inom sitt ansvarsområde samt beakta behovet av att forskningsresultat av betydelse för myndighetens ansvarsområde återförs till verksamheten och till samhället i övrigt. Medlen har bl.a. använts för forskningsprojekt inom kulturmiljösektorn och arkivväsendet samt för viss forskning inom museiväsendet och för kultursektorns statistikproduktion. Forskning om museernas samlingar är ett av de prioriterade områdena . Under har medvetenheten ökat om att bevarandet och förmedlandet av olika gruppers kulturarv har varit orättvist fördelat. Museerna liksom forskningen och historieböckerna skildrar ofta kulturarvet ur ett begränsat perspektiv. I den traditionella historieskrivningen har t.ex. kvinnornas historia ofta nedvärderats till förmån för männens. Samma sak har påtalats vad gäller andra resurs- och röstsvaga grupper i samhället. En viktig uppgift i forskningen om kulturarvet är att belysa olika gruppers kulturarv och analysera museernas samlingar ur olika perspektiv som klass, kön, kulturell bakgrund och generation. Här kommer framtida forskningsintresse att bli avgörande för kulturområdets möjligheter att beskriva, problematisera och tolka vårt kulturarv ur dessa perspektiv. Utmärkande för framtidens forsknings- och utvecklingsfrågor inom kulturområdet är ett ökat behov av inte bara tvärvetenskap i gängse mening - kombination av olika akademiska discipliner - utan det handlar också om ett ökat behov av gränsöverskridande forsknings- och utvecklingsinsatser mellan myndigheterna inom området. ser vi att det finns samband mellan bl.a. ekonomi, teknologi, kulturforskning, naturvetenskap och humaniora. Detta kommer med all sannolikhet att få allt större betydelse framöver.