prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — ombudsmän övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. skall lika effektivt som tidigare kunna handlägga inkommande klagomål från enskilda trots att antalet klagomål för sjunde året i följd ökat och under innevarande och närmast kommande verksamhetsår beräknas överstiga 5 000. Verksamhetsmålet är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, söka nedbringa ärendebalanserna till samma nivå som /93 samt bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättssäkerhetsfrämjande effekt, i ungefär samma omfattning som . Den ökande ärendetillströmningen får till följd att detta i praktiken innebär en väsentlig höjning av ambitionsnivån. Det är inte möjligt att uppnå det angivna verksamhetsmålet med oförändrat antal föredragande. Det är därför nödvändigt för JO att förstärka organissationen med en föredragande. Detta kan ske inom givna budgetramar till följd av effektiviseringar och rationaliseringar. har inget att erinra mot Justitieombudsmännens medelsberäkning. ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift1 521 5661) Anslagssparande437 668 1995/96Anslag 2 778 747 Utgiftsprognos2 789 000 därav 19961 937 000 1997 Förslag 1 944 624 1998 Beräknat1 913 883 1999 Beräknat1 961 945 1 Beloppen anges i tusental kronor Den institutionella ramen för regeringens arbete anges i 7 kap. 1 § regeringsformen. Där föreskrivs att det för beredning av regeringsärenden skall finnas ett regeringskansli i vilket ingår departement för skilda verk- samhetsgrenar samt att regeringen fördelar ärenden mellan departementen. Regeringen beslutar själv om indelningen i departement. består av Statsrådsberedningen, vars uppgift är att biträda statsministern och övriga statsråd om dessa inte biträds av något departement, tretton departement med uppgift att bereda regeringsärenden samt det gemensamma förvaltnings- och arbetsgivarorganet . Den närmare organisationen av framgår av departementsförordningen (1982:1177, omtryckt 1994:1672, ändrad senast 1996:897) och förordningen (1996:- 728) med instruktion för samt förordningen (1988:1147, ändrad senast 1995:1183) med instruktion för förvaltnings- kontor. har /95 anvisat medel till departementen - utom - samt till Statsrådsberedningen, och kommittéväsendet över ett samlat anslag på statsbudgetens första huvudtitel (se prop. 1993/94:100 bil. 2, bet.1993/94:KU29, rskr. 1993/94:233). Detta anslag ersatte 31 tidigare anslag som fanns uppförda under tolv av statsbudgetens huvudtitlar. För vidkommande bekostas verksamheten fortfarande av ett särskilt anslag som är gemensamt för och den svenska utrikesrepresentationen. Kostnaderna för sådana specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement än som huvudman betalas dock från regeringskanslianslaget. För innevarande budgetår har anvisat ca för de ändamål som tillgodoses från detta anslag. Av detta belopp har ca , dvs. ungefär en sjättedel, avsatts för utredningsverksamhet, huvudsakligen inom kommittéväsendet. Anslaget är, med hänsyn tagen till omfördelningen av ärenden mellan departementen , fördelat på olika ändamål på följande sätt: Statsrådsberedningen 67 789 000 160 462 000 Försvarsdepartementet 109 432 000 210 987 000 92 621 000 327 157 000 130 619 000 110 180 000 154 580 000 58 872 000 Närings- och 151 827 000 113 444 000 127 989 000 223 423 000 Gemensamma ändamål 739 365 000 Av de för gemensamma ändamål avdelade medlen avser den största delen lokalkostnaderna för samtliga departement och övriga organ som ingår i . Från denna anslagspost bekostas också andra utgifter i verksamhet än rena förvaltningskostnader och som inte bör hänföras till något enskilt departement. Ramanslag 1 944 624 tkr Den ökade internationaliseringen , främst till följd av medlemskap i unionen, har fått vittgående konsekvenser för arbetet i hela den svenska statsförvaltningen, men framför allt i . Det ställs stora krav på kunskaper och arbetsinsatser när verksamheten vidgats till ett mer omfattande internationellt samarbete än . Stora resurser måste avdelas för att nära följa verksamheten inom de internationella organen och för att åstadkomma ett effektivt svenskt deltagande i dessa organ så att intressen med framgång skall kunna hävdas och tas till vara på alla nivåer i beslutsprocessen. pågår - inte minst mot bakgrund av det statsfinansiella läget - stora omställningar inom den offentliga sektorn. Anslagsminskningar, delegering av beslutanderätt samt fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrning förutsätter att rollfördelningen och samverkansformerna mellan regeringen och förvaltningsmyndigheterna omprövas och förnyas. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att anpassa organisation och arbetsformer till de stora krav som ställs på den högsta ledningen av statsförvaltningen. Som ett led i detta pågår ett arbete med sikte på att föra samman för närvande femton myndigheter till en sammanhållen myndighet. Regeringsformens krav på indelningen av i departement (RF 7:1) kan tillgodoses inom ramen för en sådan konstruktion som en ökad flexibilitet vinns för att anpassa efter aktuella krav på insatser gentemot olika grenar av statsförvaltningen och reformverksamhetens inriktning. Den /95 tillämpade anslagskonstruktionen med att anvisar ett gemensamt anslag för departementen ger förutsättningar för detta. I det nuvarande anslaget till ingår inte medel för verksamhet. Denna budgeteras i stället tillsammans med utrikesrepresentationen. Så är fallet även i regeringens budgetförslag för där kostnaderna för återfinns under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. Gränsdragningen mellan det som utgörs av departementsspecifika uppgifter, såsom beredning och expediering av regeringsärenden samt biträde åt statsråden i deras egenskap av regeringsledamöter, och vad som mera är hänförligt till utrikesrepresentationen kräver närmare överväganden. Det är därför inte säkert att kan ingå i myndigheten i teknisk mening om än hör till i den mening som avses i regeringsformens bestämmelser om regeringsarbetet. Om fogas in i myndigheten under nästa budgetår kommer denna myndighet att till viss del finansieras med medel från an- slaget (utgiftsområde 5). Det är mycket betydelsefullt att i ett utvecklat regeringskansli kunna effektivt ta till vara de möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. En grundprincip för hanteringen av IT-frågorna i är att generella tillämpningar och en gemensam teknisk infrastruktur skall utvecklas, finansieras och förvaltas samordnat för hela . En ny organisation för sådana frågor har beslutats . En effektivare teknik och en höjd ambitions- och servicenivå kräver vidare att betydande investeringar görs i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Den utvecklade informationstekniken håller också på att tas i anspråk för effektivare kommunikation med och för att förbättra informationsverksamhet gentemot myndigheter, allmänhet och medier. En slagkraftigare organisation för den utåtriktade informationen kommer att genom- föras . Som redan nämnts utgör kostnaderna för utredningsväsendet en betydande del av detta anslag. Omfattningen av utredningsverksamheten har således stor betydelse för medelsbehovet. Antalet utredningar och kostnaderna för dessa kan inte beräknas minska under nästa budgetår. Kommittéberättelsen (skr. 1995/96:103), som överlämnades till , innehåller en redovisning av kostnaderna till och med /95 för pågående och avslutade kommittéer och för utvecklingen av kostnaderna för kommittéväsendet totalt sett . Även om mycket stora krav kommer att ställas på alla delar av rege- ringskansliet under nästa budgetår har förvaltningskostnaderna på anslaget - med undantag av vissa delar, vilket dock har finansierats med minskningar på andra anslag på statsbudgeten - beräknats med utgångspunkt i det krav på besparingar som gäller för statsförvaltningen i stort. Därutöver har vissa överföringar av medel skett från andra utgiftsområden. 1994/95Utgift 4 5121) Utgiftsprognos 1 518 1995/96Anslag 1 518 därav 1996 1 500 1997 Förslag 1 011 1998 Beräknat 1 011 1999 Beräknat 1 011 1) Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av Svensk för- fattningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Ramanslag 1 011 tkr Mot bakgrund av en ny upphandling av tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen att anvisas för ändamålet. beräknas utgifterna uppgå till samma nivå som för . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 158 0001) Utgiftsprognos 69 900 1995/96Anslag 146 600 därav 1996 5 000 1997 Förslag 48 000 1998 Beräknat 205 000 1999 Beräknat 120 000 1) Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka val som hålls . Under /96 hölls val till . Valdeltagandet var lågt, framförallt var frekvensen av poströster lägre än förväntat. Anslagsbelastningen blev därför ca lägre än beräknat. Ramanslag 48 000 tkr Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till . Beloppet avser bl.a. kostnader kyrkoval. beräknas utgifterna uppgå till resp. . Stöd till politiska partier ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 127 2001) Utgiftsprognos 160 000 1995/96Anslag 230 400 därav 1996 131 500 1997 Förslag 145 200 1998 Beräknat 115 2002) 1999 Beräknat 115 2002) 1) Beloppen anges i tusental kronor 2) Preliminära belopp Enligt lagen (1972:625; omtryckt 1987:876; ändrad senast 1995:345) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd, dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Parti stödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggstöd. gällande belopp för partistöd och kanslistöd fast-ställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1994/95:100 bil. 3, bet. 1994/95:KU34, rskr. 1994/95:191). Ramanslag 145 200 tkr De politiska partierna har en central roll i den svenska folkstyrelsen. Det är därför av väsentlig betydelse för demokratin att de politiska partierna har tillräckliga resurser för att bedriva sin opinionsbildande verksamhet. Det statliga stödet till partierna är avsett att garantera detta. Mycket tyder på att det blivit svårare att engagera medborgarna i partipolitisk verksamhet. Genom medlemskap i har partiernas verksamhetsområde dessutom utökats med ytterligare en nivå, där de måste kunna följa och delta i det europeiska samarbetet. Mot denna bakgrund föreslås att det statliga stödet till de politiska partierna räknas upp med för . Ökningen finansieras genom en indragning av motsvarande belopp från anslagssparande under anslaget C 1. Enligt regeringens bedömning bör den föreslagna nivån gälla även . De preliminära beloppen har dock beräknats med utgångspunkt i 1995/nivå, eftersom finansiering saknas. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i nästa budgetproposition. Regeringen beräknar anslaget för till . 7 Centrala myndigheter ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 8 3321) Anslagssparande 426 1995/96Anslag 11 481 Utgiftsprognos 11 500 därav 1996 8 000 1997 Förslag 8 739 1998 Beräknat 9 051 1999 Beräknat 9 380 1) Beloppen anges i tusental kronor Justitiekanslerns övergripande mål är att värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att på skaderegleringens område se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna- intresset sätts åt sidan, samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Justitiekanslern skall utöva tillsyn m.m. på den offentliga förvaltningens område. Han skall vidare besluta i skaderegleringsfrågor och utföra vissa processförande uppgifter. Justitiekanslern skall dessutom fullgöra vissa åklag- aruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Till justitiekanslerns arbetsuppgifter hör även att vara regeringens juri- diske rådgivare, att bevaka statens rätt samt att fullgöra vissa uppgifter en- ligt 8 kap. , datalagen (1973:289) och lagen (1990:484) om över- vakningskameror m.m. Härutöver är justitiekanslern chef för myndigheten (). har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Justitiekanslern för /95. Justitiekanslerns övergripande mål skall ligga fast. Ramanslag 8 739 tkr Utifrån resultatredovisningen i årsredovisningen är regeringens bedömning att verksamheten har utförts med en hög effektivitet. Trots att antalet inkommande ärenden ökade under /95 har JK under /96 minskat ärendebalansen och förbättrat balansens åldersstruktur så att andelen äldre ärenden i balans minskat. JK beviljades för /95 en merutgift på för att täcka kostnaderna för en extra handläggare. Möjligheten för JK att upprepa tidigare goda verksamhetsresultat försämras utan detta resurstillskott, särskilt om antalet inkommande ärenden fortsätter att öka. För att JK skall kunna bibehålla en verksamhet med låga ärendebalanser och korta handläggningstider bör enligt regeringens bedömning anslaget tillföras för . Ett ytterligare skäl till en anslagsförstärkning är att JK inte i önskvärd omfattning kunnat prioritera inspektionsverksamheten. Anslagsförstärkningen föreslås finansieras genom motsvarande minskning av dels anslaget F 7. Diverse kostnader för rättsväsendet (), dels anslaget C 1. Domstolsväsendet m.m. (). beräknas utgifterna uppgå till respektive . 1994/95Utgift 21 5591) Anslagssparande 1 314 1995/96Anslag 33 994 Utgiftsprognos 33 200 därav 1996 22 400 1997 Förslag 23 444 1998 Beräknat 24 248 1999 Beräknat 25 112 1) Beloppen anges i tusental kronor Datainspektionens övergripande mål är följande: - Automatisk databehandling av personuppgifter skall inte medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras. - God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionen prövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkasso-lagen (1974:182) samt utfärdar licens enligt datalagen. Inspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen (1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. Kostnaderna för inspektionens verksamhet täcks genom avgifter. Inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Datainspektionen för /95. Datainspektionens övergripande mål skall ligga fast. Ramanslag 23 444 tkr Datainspektionen har genom ett bemyndigande från regeringen givits möjlighet att utfärda generella föreskrifter för personregister inom bestämda verksamheter. Register som inrättas och förs i enlighet med sådana regler undantas från tillståndsplikt. Inspektionen har meddelat generella föreskrifter för vissa personregister i verksamhet, församlingsregister och ministerialböcker i verksamhet, vissa personregister i statlig och landstingskommunal forskningsverksamhet, vissa direktreklamregister, vissa tillståndspliktiga personregister i försäkringsrörelse och för protokollsregister hos kommuner och landsting. Inom EU har det beslutats direktiv om dataskydd, och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Den svenska datalagstiftningen skall vara anpassad till dessa direktiv. Regeringen har beslutat att en parlamentariskt sammansatt kommitté skall analysera på vilket sätt EG-direktivet skall genomföras i svensk lagstiftning samt att kommittén skall lägga förslag till en ny lag på området. Utredningsarbetet skall vara avslutat (dir. 1995:91). Vad detta kan innebära för Datainspektionens framtida verksamhet är ännu för tidigt att uttala sig om. Det är svårt att mäta effekten av Datainspektionens verksamhet i förhållande till de övergripande målen. Det är därför godtagbart att inspektionen tills vidare i årsredovisningen redovisar vilka prestationer myndigheten utfört. Det är dock angeläget att inspektionen arbetar vidare med att finna sätt att påvisa effekterna av verksamheten. Antalet genomförda inspektioner har, helt i enlighet med statsmakternas intentioner, ökat från 84 till 141 () 1994/95 jämfört med /94. Kostnaden per avgjort tillståndsärende ökade . Vad denna ökning beror på är oklart. En fortsatt ökning av kostnaden per tillståndsärende under innevarande och kommande budgetår är dock att vänta eftersom de generella föreskrifterna för personregister leder till att i första hand antalet okomplicerade tillståndsärenden minskar. Datainspektionens nya organisation som trädde i kraft bör ha underlättat inspektionens ändring av verksamhetsinriktning mot en ökad inspektionsverksamhet. Vad gäller övriga ärenden, dvs. tillståndsansökningar och tillsynsärenden föranledda av klagomål från enskilda eller uppgifter i massmedia, översteg 1994/95 antalet avgjorda sådana ärenden antalet inkomna. Antalet balanserade ärenden har därmed minskat. Regeringens bedömning är att verksamhetens nuvarande omfattning är väl avvägd och regeringen anser därför att Datainspektionen bör anvisas ett anslag som är oförändrat i förhållande till innevarande budgetår. beräknas utgifterna uppgå till respektive . 1994/95Utgift 10 0151) Anslagssparande 1 084 1995/96Anslag 15 082 Utgiftsprognos 16 694 därav 1996 11 051 1997 Förslag 10 497 1998 Beräknat 10 769 1999 Beräknat 11 018 1 Beloppen anges i tusental kronor är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. har sedan starten befunnit sig i ett uppbyggnadsskede vilket är förklaringen till anslagssparandet. Ramanslag 10 497 tkr årsredovisning föranleder inga anmärkningar från Riks- revisionsverket. Eftersom tinget inledde sin verksamhet kan man inte på detta stadium kräva en redovisning av effekterna vad gäller myndighetsdelen. Dock behöver generellt införa kvalitetsaspekten i nästa årsredovisning samt resultatmått för verksamhetsgrenarna. Det bör även finnas verksamhetsmål för samtliga verksamhetsgrenar. Regeringen anser att fastställa sådana verksamhetsmål. Vad gäller EU och mål 6-medel är att jämställa med de länsvisa beslutsgrupper som inrättats för att handlägga och besluta avseende de projektansökningar som kan bli föremål för EU-finansiering. Kostnaderna beräknas sammantaget till varav skall finansieras nationellt, dvs. Detta belopp föreslår regeringen tillföras . beräknas utgifterna uppgå till respektive . I verksamhetsområdet ingår presstödet, stödet till radio- och kassettidningar och de statliga myndigheterna inom press-, radio- och TV-området. Uppdragen för och ligger fast. Vissa medel överförs till nämndernas förvaltningsanslag från anslaget för stöd till radio- och kassettidningar. Det sistnämnda minskas också tillfälligt med anledning av att upphandlingsbehovet för radiotidningsmottagare kommer att vara litet . Regeringen föreslår i prop. 1996/97:3 om kulturpolitik vissa för- ändringar i presstödet. Dessa förändringar påverkar dock inte anslagets storlek. Radio- och föreslås få ytterligare resurser bl.a. till följd av att verket ges beställaransvar för mediestatistik. Regeringen föreslår ingen ändring av och verksamheter. Vissa medel överförs dock till förvaltningsanslaget från anslaget för stöd till radio- och kassettidningar för förstärkning av kansliets resurser för upphandling samt effektivisering av taltidningsverksamheten. Regeringen föreslår vidare i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik vissa förändringar i presstödet. Bl.a. föreslås en höjning av distributionsstödet och en avveckling av utvecklingsstödet. Den huvudsakliga inriktningen för presstödet ligger dock fast. Detta gäller även för stödet till radio- och kassettidningar. Det sistnämnda minskas tillfälligt med anledning av att upphandlingsbehovet för radiotidningsmottagare kommer att vara litet . Regeringens bedömning är att den följande treårsperioden kommer att präglas av att antalet aktörer på radio- och TV-området ökar bl.a. till följd av ny digital teknik. Tillsynen av antalet nya tillståndshavare för den privata lokalradion och den allt snabbare utvecklingen av ny teknik m.m. innebär att ytterligare resurser bör tillföras Radio- och . I enlighet med ett principbeslut som fattat om ansvar för den statliga statistiken (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122) har medel för mediestatistik beräknats under anslaget för Radio- och . Det innebär att verket får ett beställaransvar för statistik rörande radio och TV. Verket tillförs även ytterligare resurser för att följa den tekniska utvecklingen och för att följa utvecklingen av radio- och TVbranschen i stort. Verket ges därmed större möjligheter att utveckla metoder för analyser och för att bedriva analyser inom radio- och TV-området. 1995/96:161 om en radio och TV i allmänhetens tjänst föreslog regeringen att programföretagen skall följa upp och redovisa hur public serviceuppdraget uppfyllts. anslöt sig till förslaget. Regeringen avser att besluta att uppföljningsrapporten skall ges in till och TV. Nämnden bör bedöma om rapporten ger riksdag, regering och allmänheten tillräckligt underlag. Betänkandena Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) och Vårt dagliga blad - stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37) samt departementspromemorian Distributionsstödet till dagspressen (Ds 1996:5) och remissyttranden över dessa har tillsammans med årsredovisningar och fördjupade anslagsframställningar legat till grund för regeringens bedömning av resultatet inom verksamhetsområdet mediefrågor. Enligt regeringens bedömning är resultatet av verksamheten sammanfattningsvis i allt väsentligt tillfredsställande. Regeringen utvecklar denna bedömning i propositionen om kulturpolitik samt nedan under resp. anslag inom detta verksamhetsområde. Anslaget Avveckling av , , och Styrelsen för lokalradiotillstånd som var uppfört under elfte huvudtiteln under /96 behövs inte i statsbudgeten för . Uppdraget att avveckla den återstående organisationen av de gamla radio- och TV-myndigheterna har slutförts av den särskilde utredaren. Kostnaden för avvecklingen har uppgått till totalt . ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 4 823 1) Anslagssparande 1 385 1995/96Anslag 7 922 Utgiftsprognos 8 645 därav 1996 6 404 1997 Förslag 5 536 1998 Beräknat 5 488 1999 Beräknat 5 668 1 Beloppen anges i tusental kronor har i huvudsak till uppgift att fördela det statliga stödet till dagspressen. Nämnden disponerar anslagen E 1 och E 2. har i huvudsak till uppgift att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Nämnden disponerar anslaget E 3. De två nämndernas förvaltningsuppgifter fullgörs av . En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar på ett stort an- slagssparande. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar dock att anslagssparandet kommer att bli betydligt mindre. Den huvudsakliga orsaken till anslagssparandet är att vissa planerade konsultinsatser troligen inte kommer att kunna genomföras förrän . Målet för är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden genom att fördela det statliga stödet till dagspressen.