prop · GK0351 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1996/97:51 Vissa frågor om den kommunala ekonomin Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vissa åtgärder som regeringen vidtar för att skapa bättre ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting . För att ge kommuner och landsting preliminära skatteinkomster som överensstämmer med regeringens bedömning i budgetpropositionen av den samhällsekonomiska utvecklingen görs en justering av den uppräkning som skall göras av skatteunderlaget. Härigenom tillförs kommuner och landsting ytterligare i preliminära skatteinkomster för . Härutöver avser regeringen att engångsvis göra vissa insatser för de kommuner som har en särskilt stor andel flyktingar. Utrymmet för detta ändamål beräknas till totalt . Genom de redovisade åtgärderna kommer de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting att påtagligt förbättras och en uppbromsning av sysselsättningsminskningen kan ske. 1 Inledning.................................................. 3 2 Bakgrund................................................... 3 3 De kommunala budgetarna för ........................ 4 4 Åtgärder för att förbättra förutsättningarna . Regeringen har som ett av flera viktiga mål att få de offentliga finanserna i balans. Ett annat mycket centralt mål är att halvera den öppna arbetslösheten . Ytterligare ett mål är att värna och utveckla den centrala kärnan i välfärden, nämligen vård, omsorg och utbildning. För att kommuner och landsting skall klara att upprätthålla en god vård, omsorg och utbildning måste de ges stabila planeringsförutsättningar. Regeringen redovisar i denna skrivelse vissa åtgärder som bidrar till att skapa bättre ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting . Uppsägningar av fast anställd personal kan undvikas genom att en ytterligare minskning av den kommunala sysselsättningen bromsas. Kvaliteten i verksamheten kan därmed bibehållas. Vid saneringen av statsfinanserna har åtgärderna främst riktats mot den statliga verksamheten och transfereringssystemen. De allmänna statsbidragen till kommunsektorn har undantagits i saneringen. Kommuner och landsting har ändå fått bära sin del av bördan av den ekonomiska kris som har genomgått, men de har klarat detta bl.a. genom anpassning av sin verksamhet och genom ökning av produktiviteten m.m. Den ekonomiska anpassningen har lett till en minskad sysselsättning inom den kommunala sektorn. I vissa kommuner och landsting har också väsentliga delar av verksamheten kommit att få vidkännas neddragningar. I kommunerna har detta bl.a. varit en följd av att ökade transfereringar, främst socialbidrag, har kommit att tränga ut den egentliga verksamheten. Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem har införts i syfte att långsiktigt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting. Systemet innebär en omfördelning av inkomster och införs successivt . I syfte att även skapa stabila ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting träffade regeringen en överenskommelse med och om den kommunala ekonomin . Överenskommelsen innebär bl.a. att förbunden har utfäst sig att verka för att skatterna inte höjs i kommuner och landsting. Vidare har förbunden åtagit sig att verka för att kommuner och landsting i möjligaste mån undviker att säga upp fast anställd personal så att denna inte hamnar i öppen arbetslöshet. Regeringen har å sin sida bl.a. åtagit sig att hålla statsbidragen på en nominellt oförändrad nivå, att ekonomiskt reglera nya statliga beslut som påverkar den kommunala ekonomin och att i övrigt låta skatteinkomsterna följa den samhällsekonomiska utvecklingen. Överenskommelsen låg till grund för de riktlinjer om ekonomiska ramar för den kommunala sektorn som redovisades i regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150). har därefter, i syfte att motverka fortsatta skattehöjningar och förbättra kontrollen över de offentliga utgifterna, beslutat om vissa sanktioner mot de kommuner och landsting som höjer skatten de aktuella åren (prop. 1995/96:213, bet. 1996/97:FiU6, rskr. 1996/97:16). I budgetpropositionen har regeringen föreslagit vilka statsbidrag som bör utgå till kommuner och landsting . Bedömningarna grundar sig på en samhällsekonomisk utveckling som är något ljusare än den som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen, medan de kommunala utgifterna dock på kort sikt väntas öka mer än vad som förutsattes . Totalt sett innebär detta en något sämre bild av det kommunalekonomiska läget . 3 De kommunala budgetarna för pågår arbetet i kommuner och landsting med budgetarna för . Många kommuner och landsting har god kontroll på sin ekonomi och har även goda förutsättningar att leva upp till den med förbunden träffade överenskommelsen och det krav på balans i den kommunala ekonomin som regeringen har aviserat i budgetpropositionen. Regeringen har dock erfarit att det finns kommuner och landsting som står inför en besvärlig situation . För kommunerna beror detta bl.a. på att socialbidragskostnaderna ökar kraftigt. Framför allt har de kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar höga socialbidragskostnader till följd av arbetsmarknadssituationen. Mot denna bakgrund kan det ekonomiska läget i många kommuner och landsting inge viss oro och enligt regeringens bedömning finns det en stor risk för att den försämrade ekonomin kan leda till både kvalitetsförsämringar i verksamheten och till att uppsägningar av personal trots allt kommer att bli nödvändiga. Därmed skulle såväl sysselsättningsmålet som målet att värna kärnverksamheterna kunna komma att äventyras. De budgetförutsättningar som kommuner och landsting nu arbetar efter är emellertid enligt regeringens bedömning något sämre än vad de egentligen behöver vara. Detta beror på att de beräknade preliminära skatteinkomsterna för är lägre än vad regeringen, kommuner och landsting har räknat med. Beräkningen av de preliminära skatteinkomsterna grundar sig på uppräkningsfaktorer som fastställs av () utifrån senast kända skatteunderlag, av beslutade ändringar som påverkar skatteunderlaget samt antaganden om den samhällsekonomiska utvecklingen. De uppräkningsfaktorer som RRV har fastställt , och som ligger till grund för beräkningen och utbetalningen av de preliminära skatteinkomsterna för , baseras på augustiprognos, vilken innebär en samhällsekonomisk utveckling som är något mer pessismistisk än den bedömning som regeringen har presenterat i budgetpropositionen. Skillnaden mellan de olika bedömningarna motsvarar i ökat skatteunderlag vilket innebär i ökade skatteinkomster för kommuner och landsting . 4 Åtgärder för att förbättra förutsättningarna Mot bakgrund av den ovan beskrivna situationen vidtar regeringen vissa åtgärder för att följa upp den tidigare överenskommelsen med och och för att förbättra förutsättningarna inför . Regeringen redovisar detta i det följande. Regeringen har beslutat att i förordning upphäva de uppräkningsfaktorer som RRV fastställt och bestämma nya sådana som ger kommuner och landsting preliminära skatteinkomster som överensstämmer med den bedömning av den samhällsekonomiska utvecklingen som regeringen gjort i budgetpropositionen. Utvecklingen i den svenska ekonomin styrker regeringens uppfattning att tillväxten av det kommunala skatteunderlaget bör bli högre än vad som följer av RRV:s beslut. Slutavräkning av skatteinkomster kommer att ske i sedvanlig ordning, men regeringen anser att kommuner och landsting bör få del av en mer positiv bedömning av utvecklingen. Regeringens beslut om att upphäva de uppräkningsfaktorer som RRV fastställt ligger i linje med den tidigare överenskommelsen med förbunden att de kommunala skatteinkomsterna ska följa den samhällsekonomiska utvecklingen. Innebörden av regeringens åtgärd är att den kommunala sektorn, genom justering av den uppräkning som görs av skatteunderlaget, för tillförs ytterligare ca i förhållande till vad kommuner och landsting skulle ha fått om RRV:s uppräkningsfaktorer hade tillämpats. Ett exakt belopp föreligger först när taxering är slutförd. Regeringen kommer därutöver att engångsvis göra vissa insatser för de kommuner som har en särskilt stor andel flyktingar, bl.a. på grund av en stor sekundärinflyttning från andra kommuner. Dessa kommuner har fått höga kostnader främst för socialbidrag till följd av att arbetslösheten drabbat flyktingar extra hårt . Totalt bedömer regeringen att det är möjligt att göra en verkningsfull insats för de mest utsatta kommunerna inom en total ram om högst . Denna insats beräknas kunna finansieras inom ramen för redan beviljade eller föreslagna medel enligt följande. Regeringen disponerar för ett anslag för särskilda insatser för vissa kommuner och landsting. Medlen under det anvisade anslaget är avsedda att användas för att göra rekonstruktiva engångsinsatser för sådana kommuner och landsting som inom utjämningssystemets ram drabbas av en särskilt svår situation. Utrymmet för det angivna ändamålet uppgår till . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ytterligare för samma ändamål för . De nu aktuella insatserna för vissa kommuner som riskerar att få en särskilt svår ekonomisk situation till följd av att de har en mycket stor andel flyktingar och hög arbetslöshet bland dessa ligger, enligt regeringens bedömning, inom ramen för ändamålet med anslaget för särskilda insatser för vissa kommuner och landsting. Insatserna kan därför finansieras dels med de som finns avsatta för och dels med högst hälften av de som föreslagits för , under förutsättning att beviljar dessa medel. Genom de redovisade åtgärderna kommer de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting att påtagligt förbättras och en uppbromsning av sysselsättningsminskningen kan ske. Mot bakgrund av de redovisade åtgärderna förutsätter regeringen nu att och lever upp till sin del av överenskommelsen. Regeringen har haft ytterligare en överläggning med de båda kommunförbunden. och har vid dessa överläggningar åtagit sig att aktivt verka för att kommuner och landsting i möjligaste mån undviker att säga upp fast anställd personal, så att de inte hamnar i öppen arbetslöshet. delar regeringens bedömning att de insatser som görs på flyktingsidan kan bidra till att lösa många av de problem som uppkommit i kommuner med stor andel flyktingar och som därmed riskerar att få höga merkostnader. En särskild arbetsgrupp skall tillsättas för att analysera kommunernas kostnader för flyktingar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:51 Vissa frågor om den kommunala ekonomin.