prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Av betydelse är också att KFB arbetat med detta forskningsområde och efterhand byggt upp ett väl utvecklat nätverk för FUD inom kollektiv- trafikområdet. Avnämarna av forskningsresultaten är vidare till stor del kommuner, landsting, trafikhuvudmän och enskilda trafikföretag varför kopplingen till respektive egna kunskapsbehov inte är lika stark som inom många andra områden för tillämpad transportforskning. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det inte kan vara rationellt att förändra ansvaret för kollektivtrafikforskningen och splittra upp det på flera olika myndigheter. Regeringen anser således att KFB även fortsättningsvis bör ha huvudansvaret för kommunikationspolitiskt motiverad FUD inom kollektivtrafikområdet. bör dock och ges möjlighet att påverka KFB:s forskningsprogram inom kollektivtrafikområdet och även kunna finansiera forskning inom detta område om det bedöms vara angeläget med hänsyn till myndigheternas sektorsansvar för kollektivtrafiken. Regeringen har redan understrukit betydelsen av att , och har en nära samverkan i frågor som rör transportforskning och vad som här anförts visar att behovet av en sådan samverkan är stort inte minst inom kollektivtrafikområdet. 8.5 Resurser för övergripande kommunikationsforskning m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det finns många angelägna forskningsbehov| | inom kommunikationsområdet som kan vara svåra att tillgodose | | inom nuvarande resursramar. Utrymmet för nya utgifter är | | emellertid mycket begränsat och forsknings- och utvecklings- | | behoven under den kommande planeringsperioden måste därför i | | huvudsak mötas inom befintliga resursramar. | | Regeringen anser dock att ett resurstillskott är nödvändigt för| | att förstärka forskning, utveckling och | | demonstrationsverksamheten inom området kollektivtrafik och | | samhällsbetalda resor. | | Ansvaret för långsiktig kunskapsuppbyggande geoteknisk forsk- | | ning inom infrastrukturområdet bör samlas till Statens | | geotekniska institut och institutets budget förstärkas för att | | möjliggöra ökade insatser inom detta område. | | Regeringen anser att det är angeläget att meteoro- | | logiska och hydrologiska institut deltar aktivt i forsknings- | | och utvecklingsarbete i och inom . Anslagsfrågor behandlas i budgetpropositionen för . Regeringen tar dock här upp vissa resursfrågor som aktualiserats genom den resultat-, omvärlds- och resursanalys som forskningsmyndigheterna genomfört som underlag för regeringens fördjupade prövning av verksamheten. (), Kommunikations- forskningsberedningen (KFB), () och () har lämnat in fördjupade anslagsframställningar för budgetåren 1997-1999 i enlighet med särskilda direktiv som regeringen utfärdade respektive . VTI har därvid föreslagit en särskild satsning på att vid institutet bygga upp nya forskningsmiljöer inom följande områden; tätorternas trafik- och trafiksäkerhetsproblem, informationsteknik (trafiksimulering och körsimulator) samt trafik, transporter och luftföroreningar. KFB har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat konsekvenserna av olika resursnivåer och för egen del förordat en betydande förstärkning av ramanslaget för att möjliggöra en ökad forskning inom bl.a. informationsteknikområdet och utökade utvecklings- och demonstrationsinsatser inom kollektivtrafiken. Vidare anser KFB att ett särskilt program för systemdemonstration av miljöanpassade transporter bör påbörjas . SGI har i sin anslagsframställan föreslagit dels prioriteringar inom nuvarande ram, dels utökade satsningar inom fem områden. Tre av satsningarna avser insatser för forskning och utveckling inom riskvärderingssystem, nationella geotekniska basresurser samt IT och geoteknik. SGI har vidare på regeringens uppdrag utrett vilka skador som uppkommer till följd av geotekniska brister i samband med bygg- och anläggningsverksamhet och därvid även redovisat institutets bedömning av behovet av ökad geoteknisk kunskap med förslag till forskningsinsatser inom olika ämnesområden. konstaterar att myndighetens forskningsplan i stort sett ryms inom ramen för anslag om dessa kan kompletteras med externa forskningsmedel i hittillsvarande omfattning. anser att det är av stort nationellt intresse att svensk klimatforskning ges bättre förutsättningar i enlighet med det initiativ och ett antal svenska universitetsinstitutioner tagit men framhåller att detta kräver stöd från den miljöstrategiska forskningsstiftelsen . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar den bedömning som bl.a. KFB gjort att det finns många angelägna forskningsbehov inom kommunikationsområdet som kan vara svåra att tillgodose inom nuvarande resursramar. Det gäller exempelvis, såsom KFB anför, inom informationsteknikområdet, energi- och miljöområdet samt kollektivtrafikområdet. Det statsfinansiella läget medför emellertid att utrymmet för nya utgifter är mycket begränsat och att forsknings- och utvecklingsbehoven under den kommande planeringsperioden i huvudsak måste mötas inom befintliga resursramar. Regeringen utgår därvid från att KFB gör en samlad bedömning av hur tillgängliga medel bör disponeras i linje med de riktlinjer som dragits upp i den av KFB fastställda inrikningsplanen för kommunikationsforskningen. På motsvarande sätt måste även övriga myndigheter prioritera sina insatser mot bakgrund av befintliga planer och tillgängliga medel. I det följande redovisas dock vissa forskningsområden där det enligt regeringens bedömning krävs ökade insatser. KFB övertog ansvaret för forskning om telekommunikationernas utveckling i samband med bolagiseringen av . KFB:s program inom området behandlar telesystemets roll i samhället, ekonomi och marknader, tillgänglighet, säkerhet och risker samt områdets rättsliga frågor. Syftet är att tillgodose behovet av kunskaps- och beslutsunderlag för den svenska telepolitiken och även för utvecklingen av informationssamhället i vidare mening. Enligt regeringens uppfattning är det uppenbart att den kommunika- tionspolitiskt motiverade forskningen inom IT-området måste tillmätas en allt större vikt med hänsyn till de genomgripande konsekvenser för hela samhället som utvecklingen mot informationssamhället väntas få. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen, som bl.a. medför att olika tekniska system vävs samman på ett nytt sätt, måste KFB:s i sin FoU-planering bygga på en helhetssyn på informationssamhället. KFB:s verksamhet bör därför innefatta forskning om informationshantering, kommunikation och systemtillgänglighet i vid mening. Mot bakgrund av de kunskapsbehov som kan förutses är det således viktigt att KFB fullföljer och vidareutvecklar sin verksamhet med sådan bredd. För att bygga upp en verksamhet med den inriktning som beskrivits ovan tillfördes KFB:s ramanslag under det förlängda /96. Insatsen redovisades som en överbryggningsinsats inför ett mera samlat ställningstagande i forskningspropositionen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts gör regeringen nu bedömningen att denna förstärkning av KFB:s ramanslag bör bibehållas på nivån under den kommande planerings- perioden. Med hänsyn till att verksamheten fortfarande befinner sig i en uppbyggnadsfas förutser regeringen att detta kommer att leda till en successivt ökande FoU-volym inom området. FUD om kollektivtrafik och samhällsbetalda resor Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att öka forskningen avseende s.k. samhällsbetalda resor (färdtjänstresor, skolresor, sjukresor m.m.) med hänsyn till dessa resors omfattning och den stora potential för effektivi- seringar och kvalitetshöjningar i denna trafik som bl.a. pekat på i betänkandet Allmänna kommunikationer - för alla? (SOU 1995:70). Vidare har även förutsättningarna för FoU-verksamheten inom kollektivtrafikområ- det i övrigt ändrats, bl.a. genom ökat utnyttjande av konkurrensupphandling som främst inriktats på att uppnå kostnadssänkningar i trafiken. Långsiktiga kvalitets- och utvecklingsfrågor har däremot ofta fått stå tillbaka. Detta har även medfört att incitamenten och utrymmet för forsknings- och utvecklingsverksamhet från bl.a. trafikföretagens sida minskat så att det inte länge är möjligt att på detta område upprätthålla samma krav på samfinansiering från dessa aktörer som . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att ett resurstillskott är nödvändigt för att upprätthålla en tillräcklig FUD-verk- samhet. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för att KFB:s ramanslag skall höjas med ca . Huvuddelen av höjningen görs för att medge en förstärkning av forsknings-, utvecklings- och demon- strationsverksamhet avseende kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. skall KFB enligt särskilda villkor i regleringsbrevet avsätta i genomsnitt för FUD inom kollektivtrafikområdet. Detta belopp bör under kommande planeringsperiod höjas till och även innefatta FUD rörande ekonomi, organisation, fordon m.m. för samhällsbetalda resor. Denna ökade statliga insats hindrar naturligtvis inte att det även fort- sättningsvis är angeläget att branschorgan och övriga kollektivtrafikin- tressenter avsätter medel för att i samverkan med KFB finansiera sådan FUD som är av gemensamt och generellt intresse för kollektivtrafiken och övriga samhällsbetalda resor. Från bl.a. trafikpolitiska och miljöpolitiska utgångspunkter är det viktigt att kollektivtrafikens attraktivitet kan förstärkas. Ett sätt att åstadkomma detta är genom långsiktigt utveck- lingsarbete. Regeringen har genom överläggningar med branschföreträdare erfarit att det finns ett klart intresse av att fortsatta utvecklingsinsatser kan komma till stånd inom kollektivtrafikområdet och att man från branschens sida delar uppfattningen att det inte endast är ett statligt ansvar att finansiera FUD- insatserna. Regeringen drar härav slutsatsen att det finns en växande beredskap hos branschorgan m.fl. att medverka finansiellt i utvecklingsverksamhet med generell och långsiktig inriktning. Regeringen avser mot denna bakgrund att ge KFB i uppdrag att uppta förhandlingar med branschorgan och övriga kollektiv- trafikintressenter i syfte att träffa en överenskommelse som preciserar omfattningen av ett mera långsiktigt åtagande från dessa intressenters sida. Energi- och miljöinriktad forskning Beträffande KFB:s förslag avseende ett fyraårigt program för system- demonstrationer av miljöanpassade transporter konstaterar regeringen att behovet av omställningar inom transportsektorn för att kunna nå samhällets energi- och miljömål har behandlats bl.a. av Trafik- och klimatkommittén, Klimatdelegationen, och . Bakgrunden är att transportarbetet har ökat kraftigt både när det gäller persontransporter och godstransporter. Transportsektorns andel av energianvändningen har också ökat kontinuerligt och utgör . Transportsektorn står för ca hälften av den slutliga användningen av oljeprodukter. av koldioxidutsläppen och mer än 4/5 av kväveoxidut- släppen härrörde från transportsektorn. I betänkande (SOU 1995:139) konstateras att utveckling av ökade kunskaper kring själva transportsystemet framstår som en viktig fråga och att behovet av förändringar spänner över hela området från samhällsplanering till fordonsutveckling och bränsletillförsel. De energimotiverade insatserna inom kommunikations- och transportforskningen bör bedömas mot bakgrund av regeringens samlade ställningstagande till energipolitiken och energiforskningen. Regeringen avser därför att återkomma till denna fråga i den planerade energipropositionen. Den samverkan som sker mellan bl.a. fordonsindustrin, , , , och inom ramen för det s.k. fordonstekniska programmet (se avsnitt 14.4.2) bör fortsätta. Det hittillsvarande arbetet har visat att det finns ett stort behov av att utveckla samarbetet mellan industrin och universitet och högskolor. Att detta kan ske är betydelsefullt från såväl trafik- som industripolitiska utgångspunkter. En väsentligt ökad ambitionsnivå med inriktning mot att höja fordonens miljö- och säkerhetsprestanda är emellertid önskvärd. Därigenom skulle också möjligheter att nyttiggöra sig en större del av EU:s forskningsmedel inom området öka. fick i uppdrag att ta fram ett program för att utveckla tillämpning av och försök med väginformatik1 i det svenska vägtrafiksystemet. Uppdraget utförs inom ramen för ett programråd för väginformatik där förutom ingår Delegationen för transporttelematik, KFB, , , , och . avsatte regeringen för denna verksamhet. Enligt redovisning pågår nu inom programmet ett femtiotal projekt fördelade på nio olika temaområden. Programmet har som viktigaste mål att belysa samhällsnyttan med olika tillämpningar och funktioner. Regeringen har i propositionen om sektorsansvar m.m. (prop 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231) konstaterat att programmet skall ses som ett första steg i en mer långsiktig strategi för att förbereda ianspråktagandet av den nya tekniken. Genom detta riksdagsbeslut har också ålagts ett sektorsansvar för vägtransportsystemet som bl.a. innefattar utveckling och användning av väginformatik. Med hänsyn till att en betydande FUD-verksamhet påbörjats inom området och att nu utarbetat en plan för hela sin forsknings- och utvecklingsverksamhet anser regeringen det vara lämpligt att forskningen inom väginformatikområdet i fortsättningen integreras i den övriga forskningsverksamheten. Några särskilda medel bör därför inte längre reserveras för detta ändamål. Mot bakgrund av det preciserade sektorsansvaret är det emellertid enligt regeringens uppfattning naturligt att även fortsättningsvis bedriver ett brett utrednings-, utvecklings- och forskningsarbete inom väginformatikområdet med utgångspunkt i de trafikpolitiska målen. Enligt vad regeringen erfarit har också inlett planläggningen för en utökad verksamhet där resultaten från programmet för väginformatik väntas utgöra en viktig utgångspunkt. Programrådet för väginformatik tillkom bl.a. för att säkerställa en fortsättning av det FUD-samarbete som inletts inom ramen för Svenskt RTI-program. Regeringen anser att det även fortsättningsvis är angeläget med en god samverkan mellan de olika myndigheter, kommuner och företag som är berörda av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom detta område och att det särskilt bör ankomma på , och att verka för att en sådan samverkan sker. Beträffande VTI:s förslag att bygga upp nya forskningsmiljöer inom de tre områdena tätorternas trafik- och trafiksäkerhetsproblem, informationsteknik (trafiksimulering och körsimulator) samt trafik, transporter och luftföroreningar konstaterar regeringen att insatser inom samtliga dessa områden är angelägna. Detta framgår också av de prioriteringar som regeringen redovisat ovan. Med den ansvarsfördelning mellan beställare och utförare som tillämpas inom kommunikationsforskningen är emellertid finansieringen av dessa insatser en fråga främst för KFB, eller . Regeringen bedömer att det är angeläget att ansvaret för långsiktig kun- skapsuppbyggande geoteknisk forskning inom infrastrukturområdet stärks. och har ett ansvar för att finansiera tillämpad forskning som är relevant för respektive verksamhet. Inom det geotekniska området finns dock även sådana kunskapsbehov som har en bredare tillämpning varför denna uppdelning av ansvaret på skilda trafikgrenar kan hämma en mera långsiktig inriktning av forskningen. Regeringen anser mot denna bakgrund att ansvaret för långsiktig kun- skapsuppbyggande geoteknisk forskning inom infrastrukturområdet bör koncentreras till SGI och föreslår i budgetpropositionen för att SGI:s budget förstärks med för detta ändamål. Eftersom en stor del av vinsten av dessa forskningsresultat kommer och verksamhet till del har denna förstärkning finansierats genom en överföring av medel från utgiftsområde 22 till utgiftsområde 18. Den verksamhet som på detta sätt tillförs SGI bör främst inriktas på att utveckla kostnadseffektiva geotekniska metoder inom byggnation och underhåll av infrastruktur så att den kan uppfylla höga krav på kvalitet och miljöhänsyn. Inom sin forskningsverksamhet bör SGI öka insatserna för att utveckla system för riskvärdering och kvalitetssäkring. Sådana system används för att bättre optimera fysisk planering, utformning och produktion med hänsyn till geotekniska krav och verksamheten bör i hög grad inriktas mot att kunna lämna bidrag till det europeiska standardiseringsarbetet. Vidare bör SGI i samverkan med andra aktörer utveckla metoder för att samordna och effektivisera det geotekniska arbetet med hjälp av informationsteknik. () bedriver ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete inom meteorologi, hydrologi och oceanografi. har särskilt den klimatrelaterade forskningen ökat i betydelse. Institutet har tillsammans med universiteten i , och erhållit externt stöd för uppbyggnad och drift av ett svenskt program för regional klimatmodellering. Vidare har utsetts att vara forsknings- och utvecklingsansvarigt inom Application Facility-program. Det innebär ett långsiktigt svenskt ansvarstagande för den europeiska utvecklingen av moln- och nederbördsinformation från meteorologiska satelliter. I har en central roll i det s.k. som är en del av en global forskningssatsning rörande klimatets dynamik. Regeringen anser att det är angeläget att även fortsättningsvis deltar aktivt i forsknings- och utvecklingssamarbetet i och inom . Transport- och kommunikationsforskning vid konstaterade i sitt betänkande Råd för forskning och kommunikationer (SOU 1992:55) att står på tröskeln till ett globalt informations- och kunskapssamhälle och som nation inte får begränsa sig till att bygga upp ett utökat vetande om transporter och kommunikationer enbart i form av teknik och hårddata. Utredningen pläderade för att transport- och kommunikationsforskningen måste både breddas och fördjupas. Den snabba förändringen inom transporter och kommunikationer ställer mycket stora krav på kompetensutveckling samt ett i högsta grad tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Mot bakgrund av utredningens betänkade har , och Kungl. Tekniska högskolan föreslagit att en internationell högskola för transport och kommunikation skall inrättas i samverkan mellan de tre lärosätena. Genom en lokalisering till bl. a. skulle högskoleut- bildningen och forskningen få en naturlig anknytning till och och det utvecklingsarbete som bedrivs inom dessa. Förslaget har remissbehandlats. Remissinstanserna anser att området är viktigt men många är tveksamma eller avstyrkande till främst omfattningen och lokaliseringen av den föreslagna satsningen. Regeringen anser det värdefullt att utbildning och forskning kommer till stånd i samarbete mellan lärosätena och de berörda statliga verken. Ett sådant samarbete kan medföra intressanta och viktiga synergieffekter för forskning och utbildning inom transportområdet men också för andra utbildnings- och forskningsområden inom lärosätena. Samarbetet mellan , och Kungl. Tekniska högskolan kan i lämplig samverkan med andra berörda statliga organ vara betydelsefullt och utvecklingsbart Förslaget att bygga upp en helt ny högskola för detta ändamål och med den omfattning som skisseras av högskolorna är f. n. inte realistiskt. Emellertid bör samarbetet, med de medel som redan nu ställs till forskningens förfogande, kunna utvecklas mellan berörda lärosäten och statliga verk så att tvärvetenska- plig utbildning samt forsknings- och utvecklingsarbete med inriktning mot transport- och kommunikationsområdet kan komma till stånd. Den Europeiska Unionens forsknings- och utvecklingsprogram och program för det regionala utvecklingsstödet, har möjligheter att finansiera satsningar av detta slag. I denna proposition (avsnitt 3.5) föreslår regeringen ett ökat statligt inflytande över de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Därmed ökar möjligheterna till en samordning mellan stiftelsernas insatser och andra statliga insatser inom främst forskningens område. Enligt regeringens bedömning bör detta innebära att resurser kan frigöras inom ramen för statens budget för nysatsningar på forskningen vid vissa mindre och medelstora högskolor. Detta kan också få betydelse för utvecklingen av transportforskningen vid . **FOOTNOTES** 1 Informationsteknik tillämpad på vägtrafikområdet. Inom verksamhetsområde bedrivs forskning vid . Vidare finansieras vissa forsknings- och utvecklingsinsatser av . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att verksamheten bör | | bibehållas i nuvarande omfattning. Ekonomiska rådets övergripande mål är att ta initiativ till forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare fungerar som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. Skälen för regeringens bedömning: bedriver och initierar forskningsprojekt. Vissa av projekten bedrivs helt eller delvis av rådets medlemmar, men huvuddelen av den forskning som rådet initierar bedrivs av utomstående. Ett vanligt förfarande är att rådet inbjuder till ansökningar inom forskningsområden som rådet anvisar. Rådets uppgift är att identifiera intressanta forskningsområden och göra vetenskapliga bedömningar av ansökningar samt att senare i projekten bistå forskarna med synpunkter. Forskningsprojekten redovisas i temasymposier och i en engelskspråkig tidskrift, , som utkommer med två nummer . arbetar med uppdraget att utreda konsekvenserna av en eventuell svensk anslutning till EMU. Vidare stödjer och leder rådet ett större forskningsprojekt rörande finansiella frågeställningar. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att arbetet med | | miljöräkenskaper bör fortsätta även efter 1997. forskningsverksamhet inriktas huvudsakligen mot att utveckla ekonomiska metoder och modeller som utnyttjas dels i det egna arbetet, dels av och av kommittéväsendet. Personalresurserna för forskningsverksamhet uppgår till 10 personer. bedöms kompetenskraven öka ytterligare. Vid en oförändrad real resursram innebär det att personalen kan komma att minska något . Enligt kommer de högre kraven i stället att mötas med en större flexibilitet inom organisationen vilket bland annat innebär en utökning av pro- jektanställningar och vissa inköp av extern expertis. Den senaste lågkonjunkturen har avslöjat svårigheterna att fånga in ekonomiska vändpunkter med traditionella ekonometriska modeller. Det införda utgiftstaket för den statliga budgeten ställer större krav på tillförlitlighet vid ekonomiska prognoser. Dessutom ökar behovet av ekonomiska simuleringar. Forskningsarbetet har inriktats på att utveckla en ekonometrisk modell för kalkyler på medellång sikt. Med hjälp av statistiska indikatorer har också utarbetats ett system som säkrare kan visa på konjunkturomslag. Mot bakgrund av statsfinansernas känslighet för den reala ekonomins utveckling, skall fortsätta arbetet med statistiska indikatorer som syftar till att ge bättre vetskap om den svenska ekonomins närmaste framtidsutsikter. En ny typ av statistiska indikatorer som uppskattar sannolikheten för en recession kommer att utvecklas. När det gäller utvecklingsarbetet av makroekonomiska modell bör möjligheterna till simuleringar förbättras. De stora förändringar som svensk ekonomi står inför innebär att kraven på modellbaserade simuleringar ökar. Skälen för regeringens bedömning: har fått engångsmedel fram till och med /96 för utveckling av miljöräkenskaper. Projektet genomförs i nära samarbete med . Svåra metodproblem återstår dock att lösa. är arbetet på detta område högprioriterat såväl nationellt som inom EU. Regeringen anser att arbetet med miljöräkenskaper bör fortsätta även efter 1997 och föreslår i budgetpropositionen att avsätts till utvecklingsarbetet. Miljöräkenskapsarbetet inriktas mot att bygga in miljösambanden i Konjunkturinstitutest långfristiga modeller. Därigenom kan miljörelaterade kostnader som följer av olika förslag uppskattas.