prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — (SoS) bedriver i viss omfattning forskningsanknutet utvecklingsarbete inom ramen för metoder i socialt arbete (CUS). Dessutom har inom byggts upp ett (EpC) som bedriver forskningsanknutet utvärderingsarbete och ansvarar för de stora epidemiologiska registren inom samt hälso- och sjukvården. Dessa register används flitigt i epidemiologisk forskning. SoS har också byggt upp en social databas som kan vidareutvecklas. För att öka utnyttjandet av registren vid EpC för forskningsändamål har SFR och () beslutat att gemensamt ge ekonomiskt stöd till stipendiatplatser vid EpC. Det av staten och landstingsförbundet gemensamt finansierade Spri, hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut, ger staten och sjukvårdshuvudmännen underlag för beslut som syftar till att främja svensk hälso- och sjukvård. Spri:s utvecklingsarbete har tyngdpunkten inom hälsoekonomi, kvalitetsutveckling, informationsteknik och informationsförsörjning. som har staten och landstingen som huvudmän, är samhällets centrala organ när det gäller frågor om hjälpmedel till funktionshindrade personer. Institutet har till ändamål att främja, samordna och medverka i utvecklings- och forskningsarbete avseende hjälpmedel för målgruppen. (SiS) som ansvarar för institutionsvård av missbrukare och ungdomar stöder forskning med betydelse för den egna verksamheten samt för metodutveckling och kompetensutveckling av personal. missbrukar- och ungdomsvården (IKM) är nära knutet till SiS. Inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp återfinns (), som har ansvar för att utvärdera trygghetssystemens effekter för individ och samhälle. Detta arbete sker huvudsakligen inom RFV:s utvärderingsprogram men med viss forskarmedverkan. Uppbyggnad pågår inom RFV av ett longitudinellt händelseregister som skall möjliggöra analyser och forskning kring bl.a. utnyttjandet av de olika trygghetssystemen. Inom utgiftsområde 4, Rättsväsendet svarar () för utvecklingsarbete och stöd åt forskning av betydelse för den egna verksamheten rättspsykiatri, rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik. RMV är huvudman för ett centralt arkiv av intresse för rättspsykiatrisk forskning, beläget vid den rättspsykiatriska avdelningen i . Ett rättspsykiatriskt inriktat utvecklings- och forskningscenter är under uppbyggnad i samverkan med KI. Vid RMV:s samtliga avdelningar utom en finns professorer med kombinationstjänster. Förutom stöd till forsknings- och utvecklingsarbete från ovan nämnda organ direkt under så finns det betydande andra medel för forskning riktade främst mot hälso- och sjukvårdsområdet. Statens stöd till medicinsk forskning utgörs främst av anslagen till universi- teten, till () samt medel som betalas ut till sjukvårdshuvudmännen med anledning av avtal om samarbete om läkarutbildning, forskning m.m. vilka redovisas under utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Till detta kommer FoU-verksamhet inom landsting och företag främst inom läkemedelsbranschen. Forskningsstöd på det medicinska området lämnas även av bl.a. och allergiforskning, Cancerfonden, Hjärt-Lungfonden och Apoteksbolagets fond för forskning och studier i hälsoekonomi och socialfarmakologi. Anslagsmedel till FoU inom verksamhetsområde, . (Inom parantes anges bedömda belopp för FoU inom ramanslagen) --------------------------------------------------------------------- | |Budget/ |Förslag/|Beräknat/ |Beräknat/| | |bedömt |bedömt |bedömt |bedömt | | |1995/96 |1997 |1998 |1999 | --------------------------------------------------------------------- |Socialvetenskapliga | | | | | |forskningsrådet (SFR) |140 |100 |of |of | --------------------------------------------------------------------- || | | |psykosocial miljö- |(ca 15) |(ca 11) |Omfatt- | |medicin (IPM) | | | | --------------------------------------------------------------------- |() |(ca 64) |(ca 42) |ning enl. | --------------------------------------------------------------------- ||(ca 26) |(ca 25) |myndig- | |(SMI) | | | | --------------------------------------------------------------------- |(SoS) |* |* |heternas | --------------------------------------------------------------------- |Statens |(ca 15) |(ca 10) | m.fl | |institutionsstyrelse | | |egen | |(SiS) | | | | --------------------------------------------------------------------- || |priori- | |utvärdering av medicinsk |1) |1) | | |metodik (SBU) | | |tering | --------------------------------------------------------------------- |Spri, hälso- och | | | | |sjukvårdens utveck- |* 2) |* 2) | | |lingsinstitut | | | | --------------------------------------------------------------------- ||* 3) |* 3) | | --------------------------------------------------------------------- |()|(ca 7) |(ca | | | | |5,5) | | --------------------------------------------------------------------- |()|* |* | | --------------------------------------------------------------------- |SUMMA |ca 270 | ca 200 | | --------------------------------------------------------------------- * Uppgift saknas 1)SBU:s anslag 1997 föreslås bli varav tillfälliga medel. Ytterligare medel kan tillkomma genom överenskommelse mellan staten och . Avtal ej klart. fick SBU genom sådan överenskommelse. 2)Spri får enligt överenskommelse mellan staten och ett statligt bidrag för sin verksamhet med . Hälso- och sjuk- vårdshuvudmännen tillskjuter lika mycket. FoU-del ej specificerad. Avtal ej klart. 3)får totalt enligt ettårig överenskommelse mellan staten och . Fou-del ej specificerad. Avtal ej klart. -------------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning: ()| |bör utveckla sitt samarbete med och stöd till övriga myndigheter| |under . Dessutom bör SFR utöka sitt samarbete med| |kring frågor rörande stöd till forskning om barnomsorg och| |skola (se även avsnitt 10.4.2.). Det är vidare regeringens mening| |att SFR liksom övriga forskningsråd bör få rätt att inrätta professurer| |i enlighet med vad som sägs i avsnitt 10.2.4 och att SFR bör ingå i| |den samverkansgrupp för forskningsråden som föreslås att främja tvär-| |vetenskap i enlighet med vad som sägs i avsnitt 10.2.6. Vidare bör| |SFR inom sitt anslag särskilt avsätta medel för att bygga upp och| |vårda databaser för longitudinell forskning i enlighet med vad som| |sägs i avsnitt 3.11.5. () har ett brett mandat och ger stöd till grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap. Forskningen som får stöd från SFR utförs nästan uteslutande vid universitet och högskolor. SFR har i sin fördjupade anslagsframställan betonat behovet av kontinuitet i forskningssatsningarna samt pekat på att det inom stora delar av Social- departementets verksamhetsområde finns behov av utökade forskningssatsningar. Den flyttning av resurser till SFR och SiS som (SOU 1996:29) föreslagit avvisas av SFR som dock anser sig kunna ta ett större ansvar för samordning av forskningsfrågor mellan myndigheterna under . Skälen för regeringens bedömning: SFR:s samarbete med och stöd till samtliga övriga myndigheter under bör vidareutvecklas när det gäller analys av forskningsbehov, val av metoder för stöd till forskning och spridning av forskningsinformation. Regeringen kommer därför att ge SFR i uppdrag att svara för initiativ inom området. Däremot finns det enligt regeringens mening inga skäl att, som föreslagit, flytta de forskningsresurser som disponeras av FHI och SiS till SFR. Tvärtom innebär dagens lösning ett större engagemang från de berörda myndigheterna i forskningsfrågor och därmed även goda förutsättningar för ett bättre nyttiggörande i verksamheten av forskningsresultat från olika håll. Ansvaret för barnomsorgs- och förskolefrågor har flyttats från till och kommer därmed att få ett ansvar för forskning inom detta område. Med anledning härav bör SFR och koordinera sina insatser kring frågor som rör stöd till forskning om barnomsorg och skola. En stor del av de projekt som SFR stöder är av tvärvetenskaplig karaktär och det är enligt regeringens mening därför angeläget att SFR ingår i den samverkansgrupp för forskningsråden för att främja tvärvetenskap som regeringen avser att tillskapa. Denna beskrivs i avsnitt 10.2.6. Regeringen anser att SFR liksom övriga forskningsråd bör få rätt att inrätta professurer i enlighet med vad som sägs i avsnitt 10.2.4. I budgetpropositionen för föreslås SFR tillföras medel för lokalkostnader så att SFR kan uppfylla beslut om att principen om full kostnadstäckning skall gälla vid utbetalning av forskningsmedel till forskare vid universitet och högskolor. Dessutom föreslås SFR tillföras vissa medel för utökade administrativa uppgifter i samband med ökade krav på samordningsinitiativ enligt ovan inom område, nytt ansvar för samordning och kanslifunktion för alkoholforskning samt utökade krav på ekonomisk uppföljning av utbetalade forskningsmedel. När det gäller stora datamaterial bör SFR få i uppdrag att inom sitt anslag avsätta medel till uppbyggnad och vård av databaser för longitudinell forskning. I avsnitt 5, 7.3-7.6 och 15 kommenteras en del av den forskning som stöds av SFR. 7.3 Forskning rörande de sociala trygghetssystemen -------------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning: Regeringen avser ge Socialvetenskapliga| |forskningsrådet (SFR) och () i uppdrag att| |fördjupa analysen kring vilka forskningsbehov som är särskilt angeläg-| |na att prioritera ur samhällets och socialförsäkringsadministra-| |tionens perspektiv. Vidare avser regeringen ge RFV i uppdrag att| |undersöka möjligheten att inom RFV:s verksamhetsområde finna utrymme| |för en flerårig satsning för att initiera forskning av relevans för| |socialförsäkringsområdet. Forskning med relevans för socialförsäkringsområdet bedrivs vid universitet och högskolor inom flera olika fakultetsområden. Behovet av forskningsbaserad kunskap om de sociala trygghetssystemens funktion, effekter och effektivitet är stort i och med den snabba omställning som pågår av dessa system och av samhället i övrigt. Det är angeläget att få kunskap om hur förändringar påverkar medborgarnas vardagsvillkor och få indikationer på hur välfärdssystemen kan behöva utvecklas. Detta är ett av SFR:s prioriterade områden. I en nyligen genomförd översikt över svensk forskning om välfärd som SFR låtit göra konstateras att viktiga delar av socialförsäkringsforskningen är av hög kvalitet men att det behövs mer och bättre forskning om effekter av offentliga åtgärder och av andra strukturella villkor. Sådana studier kan avse effekter såväl på makro- som på mikronivå. För att effektstudier skall kunna genomföras krävs goda empiriska underlag. Detta har varit något av en stötesten eftersom det saknats lämpliga och lättillgängliga befintliga register att utgå ifrån. Inom () pågår emellertid konstruktion av en s.k. händelsedatabas med vars hjälp longitudinella studier i stor skala kommer att kunna möjliggöras. Demografisk forskning är också av stor relevans för kunskapsuppbyggnaden kring befolkningsförändringar och hur dessa långsiktigt kan komma att påverka bl.a. socialförsäkringarnas kostnader. Av en utvärdering som SFR låtit göra framgår att demografisk forskning inte har nått tillräcklig omfattning i . har stora satsningar skett på aktiv rehabilitering och för- säkringskassorna har därmed fått nya uppgifter. Dessa satsningar har skett som arbetslösheten har ökat mycket kraftigt. Forskning om rehabilite- ringens villkor och effekter är mycket angelägen som underlag för ställnings- taganden till eventuella förändringar i systemen. Sjuk- och arbetsskadekommittén anser i betänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering (SOU 1996:113) bl.a. att det behövs forsknings- och utvecklingsinsatser som grund för en teoribildning i fråga om arbetsförmågebedömning och arbetslivsinriktad rehabilitering. Övergången mellan medicinska behandlingsinsatser och rehabiliterande åtgärder rymmer många komplexa frågor liksom även återgången till arbetsmarknaden efter rehabilitering. Socialförsäkringen är till sin karaktär regelstyrd med en mycket spridd tillämpning vilket medför behov av mer tillämpad juridisk forskning om funktionssättet i befintliga system. Skälen för regeringens bedömning: De medel som () och RFV avsätter för forskning inom allmän socialpolitik och socialförsäkring är mycket små () i relation till socialförsäkringarnas totala omslutning. I Sjuk- och arbetsskadekommitténs betänkande liksom i SFR:s ovan nämnda forskningsöversikt konstateras att det finns behov av utökad forskning på socialförsäkringsområdet. SFR och RFV bör därför få i uppdrag att fördjupa analysen kring vilka forskningsbehov som är särskilt angelägna att prioritera ur samhällets och socialförsäkrings- administrationens perspektiv. RFV bör också få i uppdrag att undersöka möjligheterna att inom RFV:s verksamhetsområde finna utrymme för en flerårig satsning för att initiera forskning av relevans för socialförsäkringsområdet vid universitet, högskolor och centrumbildningar. En sådan satsning skulle utgöra ett värdefullt komplement till SFR:s forskningsstöd inom området. Forskning inom socialförsäkringsområdet ställer krav på tvärvetenskapligt samarbete varvid centrumbildningar med anknytning även till den regionala och lokala försäkringsadministrationen kan komma att vara viktiga för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och som rekryteringsbas för forskare. 7.4 Forskning inom socialtjänstområdet -------------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning: Det är angeläget att forskningen inom området| |socialt arbete i högre grad inriktas mot systematisk kunskaps-| |utveckling i syfte att förbättra den vetenskapliga grunden för det| |sociala arbetet. | | Det är vidare angeläget att en kraftsamling görs på alkohol-| |forskningsområdet. () bör därför| |få ett särskilt samordningsansvar för alkoholforskningen, ett| |samrådsforum med berörda finansiärer bör tillskapas och SFR därvid| |svara för en sekretariatsfunktion. | | Kontinuerlig forskning om barns villkor är angelägen varvid forsk-| |ning kring utsatta barn särskilt bör prioriteras. | | Forskning om äldre bör ha fortsatt hög prioritet varvid behovet av| |tillämpad forskning särskilt bör uppmärksammas. Den forskning som har relevans för socialtjänstområdet bedrivs i huvudsak vid universitet och högskolor inom flera olika fakultetsområden. Större delen av forskningen är inriktad på generella problem medan tillämpad och praktiskt orienterad forskning med inriktning på att förbättra metoder och resultat fortfarande har en blygsam omfattning. Utvecklingen av denna praktiskt inriktade forskning kommer att ha stor betydelse för alla delar av socialtjänstområdet. Forskning om socialt arbete Samhällets ansvar för de mest utsatta grupperna kommer till uttryck genom många olika former av stödåtgärder. Biståndet skall enligt socialtjänstlagen utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. är ämnet socialt arbete en vetenskaplig disciplin med f.n. totalt tio professurer vid fyra universitet. Inriktningen av verksamheten handlar företrädesvis om forskning i socialt arbete med anknytning till samhällsarbete. Forskning kring socialt arbete inom äldre- och handikappområdena förekommer i begränsad omfattning. I den genomgång som låtit göra av forskningens betydelse för den resultatorienterade kunskapsutvecklingen inom social-tjänsten konstateras att studier av det sociala arbetets resultat totalt sett inte fått tillräckligt genomslag i forskningsinstitutionernas inriktning. Huvudinriktningen av institutionernas forskning är framför allt allmänna samhällsvetenskapliga frågeställningar och studier av olika gruppers sociala villkor vilket motsvarar andra viktiga kunskapsbehov men inte direkt bidrar till en utveckling av sociala arbetsmetoder. Kommittén betonar också i sitt delbetänkande (SOU 1995:58) betydelsen av regionala och lokala forsk- ningsinsatser. Den framhåller som önskvärt att de medel som finns tillgängliga för forskning och utvecklingsarbete inom och andra centrala myndigheter i ökad utsträckning används för att skapa och vidmakthålla en FoU- struktur på regional och lokal nivå som ökade insatser görs på "klinisk" forskning inom område. Skälen för regeringens bedömning: Kraven på en effektivare resursanvändning har resulterat i ökade krav på uppföljning, kvalitetssäkring och utvärdering av verksamheten. För att dessa strävanden skall bli framgångsrika krävs framförallt forskningsbaserad metodutveckling i samarbete mellan forskare och praktiker. Existerande och nya metoder i det sociala arbetet måste prövas systematiskt på vetenskaplig grund och resultaten spridas till praktikerna i syfte att erhålla en gemensam, växande kunskapsbas till grund för det professionella arbetet. Utvecklingen av en "socialekonomisk" forskning som parallell till den nu relativt framgångsrika hälsoekonomiska forskningen är också angelägen. Det kan vidare finnas skäl att prioritera stora, tvärsektoriella longitudinella forskningsprojekt i socialt arbete framför många små utvecklingsprojekt. Missbruksfrågorna är svårhanterliga för samhället och individerna och kun- skapsbehovet är därför mycket stort. Forskningen på området har fortfarande betydande metodproblem. Det gäller såväl forskningen om missbrukets utbredning och orsaker som forskningen om politik och metoder för att förebygga missbruk liksom forskningen om vård och behandling av missbrukare. Den socialvetenskapliga forskningen på området är inriktad mot såväl bruk som missbruk av alkohol, narkotika och andra beroendeframkallande medel och har en tydlig folkhälsovetenskaplig inriktning. , som initierade på regeringens uppdrag, anser i sin slutrapport om alkohol att alkoholforskningen behöver förstärkas kraftigt och att prioritering därvid bör ske av konsumtions-, preventions- och behandlingsforskning. Utredningen pekar också på behovet av en klarare ansvarsfördelning mellan finansiärerna samt föreslår att ett speciellt alkoholforskningscentrum bildas vid med inriktning mot konsumtionsforskning, att ett antal mellantjänster inrättas samt att programstöd inrättas för preventions- resp behandlingsforskning. Ökat projektstöd bör enligt utredningen kunna inrymmas inom nuvarande finansiärers resurser. Totalt sett bör enligt utredningen tillföras alkoholforskningsområdet . Vidare anser man att en samrådsgrupp med alla finansiärer bör bildas för att hantera ansvars-, fördelnings- och övriga samarbetsfrågor. Remissinstanserna har i mycket stor utsträckning varit positiva till utredningens förslag och samtliga som yttrat sig anser att alkoholforskningen bör förstärkas. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att det är angeläget att en kraftsamling görs på alkoholforskningsområdet. Regeringen kommer därför att ge SFR ett särskilt samordningsansvar för den socialvetenskapliga alkoholforskningen och SFR skall därvid svara för en sekretariatsfunktion åt en särskild samrådsgrupp i linje med utredningens förslag. Utredningens förslag om att tillskapa ett nationellt centrum för alkoholforskning bör beredas vidare av SFR tillsammans med övriga som ingår samrådsgruppen. I detta sammanhang bör även övervägas hur en bättre samordning av drogforskningen kan åstadkommas. Forskning om barn och familj Svensk forskning om barn och familj har stor bredd och är spridd över ett stort antal forskningsdiscipliner och institutioner. Variationerna i probleminriktning är därmed ganska omfattande. SFR har presenterat en forskningsöversikt om barn- och familjeforskning . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har uppmärksammats på behovet av forskning om barn genom bl.a. skrivelse 93/94:251 om sexuella övergrepp mot barn, genom från Barn i fokus-- projektet om tillämpad forskning inom området utsatta barn, genom årliga rapport i vilken en tvärsektoriell och longitudinell forskning om förebyggande insatsers effekter och effektivitet efterfrågas samt genom SFR:s forskningsöversikt om barn- och familjforskning. Forskningsfrågan har även uppmärksammats i rapporten från familjeår (SOU 1996:37), som pekar på behovet av en långsiktig strategi för informationsförsörjning om barn och familj och ser upprättandet av en longitudinell databas som ett sätt att skapa underlag för utvärdering, analys och forskning. har i sitt betänkande (SOU 1995:58) lagt vikt vid s.k. klinisk forskning eller behandlingsforskning inom område. Enligt regeringens mening är det viktigt med en kontinuerlig och bred forsk- ning om barns villkor. Särskilt viktigt är det att öka kunskapen om utsatta barns villkor. Den snabba samhällsutvecklingen skapar successivt nya ramar för familjelivet och för barnens uppväxt och integrering i samhället. Samhällets totala kostnader för vård och omsorg om äldre uppgick till ca varav ca utgjordes av kostnaden för kommunernas äldreomsorgsverksamhet. Under har förutsättningarna för äldrevårdens organisation och innehåll förändrats kraftigt. En ökning har skett av antalet äldre som samhällsekonomin försämrats. Genom de stora strukturförändringar som skett på området Ädel- reformen, handikappreformen och psykiatrireformen har kommunerna fått en allt tydligare roll som bas för vård- och omsorgssystemen. De genomförda reformerna har skapat möjligheter till ett mer effektivt resursutnyttjande. Den växande gruppen äldre ställer emellertid fortsatt stora krav på samhällets förmåga att klara de framtida vård- och omsorgsbehoven. I forskningsöversikter har SFR redovisat såväl äldreforskning allmänt som svensk äldreforskning med internationell anknytning. Skälen för regeringens bedömning: En medveten och långsiktig kun- skapsuppbyggnad är nödvändig för att skapa handlingsberedskap inför ökade krav från den växande gruppen äldre. Äldreforskningsområdet måste även fortsättningsvis ha hög prioritet. Behovet av tillämpad forskning är stort inom vård och omsorg. Särskilt bör därvid framhållas behovet av forskning kring effekter av insatta resurser, om samband mellan vårdbehov och vårdutbud, om samverkan mellan vårdnivåer och funktioner i enskilda patientfall, den informella sektorns och anhörigas betydelse, konsekvenser av nedskärningar och förändrad vård- och behovsstruktur samt om äldreomsorgens kvalitet och innehåll. Ökad kunskap om hur äldre skall kunna behålla sin hälsa och förhindra för tidigt åldrande och åldersrelaterade sjukdomar samt om effekter av förebyggande och tidiga insatser har stor samhällsrelevans och därför hög prioritet. Äldre med invandrarbakgrund är därvid en viktig grupp. () har en viktig uppgift att följa utvecklingen av forskningen på äldreområdet och tillse att en god balans skapas mellan behoven av grundforskning och de här nämnda behoven av mer tillämpad forskning inom vård och omsorg. 7.5 Forskning om handikapp -------------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning: Forskning om handikapp bör ha fortsatt hög| |prioritet varvid behovet av tillämpad forskning särskilt bör upp-| |märksammas. Handikappforskningen är till sin karaktär tvärvetenskaplig. finns det ett behov av att forskningen om handikapp inte isoleras från utvecklingen inom olika moderdiscipliner. Balansen mellan tvärvetenskaplighet och disciplinförankring är en ständigt närvarande fråga i forskning som, i likhet med handikappforskningen, tar sin utgångspunkt i konkreta problem. Det internationella intresset är starkt på området, t.ex. inom FN och EU. FN har särskilt uppmärksammat medlemsstaterna på behovet av forskning om hur funk- tionshindrade och deras familjer socialt och ekonomiskt påverkas i sin livsföring. () har ett särskilt samordningsansvar för forskning inom handikappområdet. Som ett led i detta har rådet tagit fram flera översikter som belyser kunskaps- och forskningsläget på området.