prop · GK03155 · 1997-01-01 00:00:00 — Det finns i (6 kap. 7 §) bestämmelser om att vårdnadshavare kan förordnas särskilt. Under vissa omständigheter kan vårdnaden flyttas över till en sådan vårdnadshavare. Det kan ske om en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling. I ärenden om föräldrapenning/tillfällig föräldrapenning finns behov av att registrera det förhållandet att vårdnadshavare är förordnad särskilt enligt . Denna uppgift kan i vissa fall antas avslöja något sådant förhållande som avses i 4 § datalagen. Uppräkningen av uppgifter som får registreras även i den mån de är känsliga bör kompletteras med denna uppgift. När det gäller flera punkter som avser perioder, tidpunkter, belopp och liknande bör de kunna slås samman och ges en något mer generell lydelse. Ett flertal remissinstanser har anlagt synpunkter på frågan om i vilken omfattning uppgifter om hälsotillstånd skall få registreras. RFV framhåller bl.a. att försäkringskassorna och RFV administrerar en försäkring där det handlar om att kompensera enskilda för inkomstbortfall på grund av sjukdom och funktionshinder. Det bör redan av detta skäl vara självklart att socialförsäkringsadministrationen i alla register där uppgifter om sjukdom och funktionshinder behövs får använda dem. RFV anser också i första hand att alla för verksamheten nödvändiga uppgifter skall få registreras. redovisar samma uppfattning. Om förslaget i promemorian följs anser RFV i vart fall att diagnosgrupp i kodad form och vårdgivare bör få registreras. , , och är också kritiska till att uppgifter om diagnoser inte får tas med. Bl.a. anför att sådana uppgifter inte minst i kombination med uppgifter om yrke skulle vara av stort forskningsmässigt intresse. Flera remissinstanser har alltså fört fram att det föreligger att stort behov av att få registrera uppgifter om diagnoser i registren. Detta gäller de register som förs gemensamt för RFV och försäkringskassorna. Regeringen är dock inte beredd att föreslå att registrering av diagnoser blir generellt tillåten i registren. Vad remissinstanserna anfört bör dock enligt regeringens mening kunna tillmötesgås så långt att ett visst undantag från registreringsförbudet införs. Enligt vad som har framkommit kan som det viktigaste behovet av diagnosuppgifter identifieras angelägna uppföljningsändamål. Regeringen bör ges ett bemyndigande att om det behövs för angelägna uppföljningsändamål få föreskriva att uppgifter om sjukdomsdiagnos skall få registreras i begränsad omfattning. Sådan registrering skall endast få avse vissa socialförsäkringsregister. Ett exempel på ett fall där registrering skulle kunna anses motiverad är att en viss region i landet har ett högt ohälsotal. Det kan då vara av stor betydelse för planeringen av rehabiliteringsverksamheten inom regionen att få registrera diagnoserna hos dem som insjuknat och uppbär sjukpenning. Ett annat exempel är att man vill kunna följa utvecklingen av en viss sjukdom som inte tidigare förekommit så frekvent men som börjat sprida sig. Försäkringskassorna har också ansvar för att medicinsk rehabilitering kommer till stånd och i detta perspektiv kan registreringen vara av intresse. Ett tredje exempel kan vara att det är värdefullt att kunna följa hälsotillståndet för arbetslösa som är sjukskrivna. Genom registreringen av diagnoser i detta fall kan bidrag ges till forskningen om de hälsomässiga konsekvenserna av arbetslöshet och vad det betyder för samhället i stort. Av bestämmelserna i de nuvarande registerlagarna för socialförsäkringsområdet följer att en uppgift om t.ex. läkares eller annan vårdgivares namn, specialistkompetens eller namn på praktik inte får antecknas i ett register, om därmed finns risk att av registret något sådant förhållande som avses i 4 § eller 6 § andra stycket datalagen indirekt kan komma att framgå om den försäkrade. Denna ordning bör i konsekvens med vad som ovan anförts om registrering av diagnoser bestå. Den begränsning som gäller för de lokala sjukförsäkringsregistren i fråga om uppgifter om att en person är eller har varit föremål för tvångsingripanden bör inte föras över till den nya lagen. Sådana uppgifter behövs vid handläggning av sjukpenningärenden och ärenden om tillfällig föräldrapenning. I övrigt måste uppräkningen av känsliga uppgifter som skall få registreras utökas med sådana uppgifter som får antecknas enligt SjfrL och sådana som behövs för handläggning av tandvårdsärenden. Registreringen av integritetskänsliga uppgifter i ärenden om tandvårdsersättning När det gäller ärenden om tandvårdsersättning är förhållandena speciella. I dessa ärenden är tandläkaren den som begär ersättning. Givetvis måste, om ADB- stödet skall ha någon verklig funktion, uppgifter om tandläkaren få antecknas i ett register, även om därigenom känsliga förhållanden om patienten indirekt kan utläsas av registret. Med den valda tekniken för att ange vad ett socialförsäk- ringsregister skall få innehålla behöver alltså uppräkningen av uppgifter som får registreras även i den mån de är känsliga kompletteras också med avseende på tandvårdsersättningsärenden. De uppgifter som sålunda särskilt behöver anges är för det första namn på praktik och specialistkompetens. Andra uppgifter som behöver få registreras är uppgifter om förekomsten av begäran om förhandsprövning enligt 14 § tandvårdstaxan, vissa tandtekniska kostnader, förekomsten av remiss, remitterande vårdgivares namn och namn på vårdgivare till vilken remiss har skett, patientavgift och tandvårdsersättning samt delräkning. I sitt förslag till lag om vårdersättningsregister har RFV anfört att en upp- gift i tandvårdsräkning om den behandling som en patient erhållit och som har betydelse för handläggning och beslut i fråga om tandvårdsersättning bör få antecknas i registret. RFV har föreslagit att alla uppgifter som avser behandling som en patient fått bör antecknas i kodform. Motsvarande reglering föreslås beträffande planerad behandling som framgår av en begäran om förhandsprövning. Om ADB-stödet skall vara verksamt på det sätt som tidigare angetts är det, såsom RFV anfört, nödvändigt att kunna registrera behandlingsuppgifterna. I likhet med vad RFV föreslagit och Datainspektionen tillstyrkt bör behand- lingsuppgifterna registreras i kodad form. Föreskrifter om de koder som skall användas meddelas som verkställighetsföreskrifter av regeringen eller efter regeringens bemyndigande RFV. Innehållet i socialförsäkringsregister bör kunna begränsas ytterligare Den föreslagna regleringen i fråga om vad socialförsäkringsregister skall få innehålla är avsedd att i princip vara heltäckande. Med hänsyn till att socialförsäkringssystemen kontinuerligt genomgår förändringar kan behov tänkas uppkomma att särreglera innehållet i register. Såvitt gäller en sådan särreglering i inskränkande riktning bör, för att den skall kunna ske utan onödig tidsutdräkt, liksom regeringen bemyndigas att ytterligare få begränsa innehållet i socialförsäkringsregister. Integritetskänsliga uppgifter i avgöranden av försäkringskassa, domstol eller RFV Enligt SofrL gäller att beslut av en försäkringskassa, RFV och domstol i ärende som avses i SofrL och som innehåller känsliga uppgifter får registreras endast såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats samt huruvida beslutet har överklagats. I SjfrL finns i huvudsak motsvarande reglering. Den nya lagen bör uppta regler av motsvarande slag. Tekniska och administrativa uppgifter I förarbetena till SofrL (prop. 1994/95:8, s. 62) anförs att med beslut avses såväl beslut under handläggningen av ett ärende, t.ex. förelägganden av olika slag och s.k. provisoriska beslut (20 kap. 2 a § AFL), som beslut eller dom varigenom ärendet slutligt avgörs. Motsvarande bör gälla enligt den nu föreslagna lagen. I SofrL anges särskilt att ett socialförsäkringsregister får innehålla upp- gifter om tidpunkter för registrerade förhållanden samt tekniska och administrativa uppgifter, om uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålet med registret. I SjfrL finns i huvudsak motsvarande reglering. Detta skall gälla även fortsättningsvis, men behöver inte särskilt anges i Möjlighet till elektronisk akthantering bör införas inom socialförsäkringsadministrationen På flera områden inom den statliga förvaltningen har möjligheter till elektronisk akthantering införts. I en elektronisk akt samlas den information som behövs för handläggningen av ett ärende. Akten skapas genom att inkomna handlingar läses in i ett datorbaserat system. I akten kan också handläggaren göra tjänsteanteckningar och lagra t.ex. promemorior som framställs i ärendet. Också inom socialförsäkringsadministrationen bör införas en möjlighet till elektronisk akthantering. Därigenom kan syftet med ADB-stödet inom socialförsäk- ringen, dvs. en rationell, rättssäker och effektiv handläggning av ärendena lättare uppnås. Genom att en handling i dess helhet skall kunna tas in i den elektroniska akten och då handläggaren bör kunna få skriva fri text i akten, t.ex. en journal, en föredragningspromemoria eller ett förslag till beslutsmotivering, måste akten också utan några begränsningar få innehålla känsliga uppgifter. I likhet med vad som gäller på skatte- och exekutionsområdet bör dock förut- sättningen för detta vara att uppgiften lämnats i ett ärende eller att den behövs för handläggningen av ärendet. Till skydd för den personliga integriteten vid användning av elektroniska akter föreslås i det följande särskilda begränsningar när det gäller sökbegrepp och en kortare gallringsfrist. Möjligheten till elektronisk akthantering bör begränsas till försäkrings- kassornas och RFV:s handläggning av ärenden. För att informationen i en elektronisk akt skall kunna återfinnas måste det socialförsäkringsregister i vilket akten finns innehålla uppgifter som behövs för att identifiera dels det ärende till vilket akten hör, dels olika handlingar som ingår i akten. Det kan vidare förekomma att en handling av tekniska skäl inte kan tillföras den elektroniska akten. Registret bör därför också innehålla uppgift om att en handling inte finns i akten. Uppgifterna kan sägas utgöra ett elektroniskt dagboksblad. Lagrådet har berört frågan om huruvida det som får registreras i de elek- troniska akterna i lagen bör uttryckas som "handlingar" eller som "uppgifter". Enligt Lagrådet kan användningen av begreppet handling i detta sammanhang vålla missförstånd. Lagrådet förordar därför att det i lagen i övrigt använda begreppet uppgift används även här. Det är självfallet så att det är de uppgifter som finns i ett register som är av intresse när det gäller lagregleringen. Att föremålet för särregleringen om elektroniska akter i lagförslaget uttrycks som handlingar motiveras främst av att en sådan lösning erbjuder en lämplig avgränsning mellan de uppgifter i registret som omfattas av särregleringen och övriga uppgifter. I flera avseenden föreslås särskilda begränsningar för hanteringen av de förstnämnda uppgifterna, och dessa måste därför kunna identifieras i registren. I den centrala bestämmelsen om elektroniska akter, 11 § i lagförslaget, sägs att de berörda registren får innehålla handlingar som har kommit in eller framställts i ett ärende. Det som härvid avses med handling är handlingen som den ser ut i registret. Denna handling i registret kan, men behöver inte, till innehållet överensstämma med en handling som finns utanför registret. I registret är handlingen "elektronisk". Den kan ha kommit till eller RFV i sådan form, men den kan också ha lästs in med s.k. scanning från en pappershandling, eller den kan ha skapats direkt i registret. Användandet av begreppet handling i förslaget överensstämmer med motsvarande reglering i skatteregisterlagen (1980:343) och utsökningsregisterlagen (1986:617). Enligt regeringens mening finns det påtagliga fördelar med att använda begreppet handling för att ange det som får registreras enligt särregleringen om elektroniska akter. Att det till följd av missförstånd om begreppen i detta sammanhang skulle uppstå olägenheter av sådan betydelse att det skulle uppväga fördelarna bedömer regeringen inte som sannolikt. Regeringen anser i enlighet med det som har sagts att den särskilda registerinnehållsbestämmelsen om elektroniska akter bör ange att de berörda registren får innehålla handlingar som har kommit in eller framställts i ett ärende. I det till Lagrådet remitterade lagförslaget innehöll 11 § ett första stycke vari angavs att de register som får innehålla de elektroniska akterna får innehålla uppgift om ärendebeteckning och beteckning på handling samt i förekommande fall uppgift om att en handling i ett ärende inte finns i registret. Som Lagrådet har påpekat följer det redan av de allmänna bestämmelserna i lagen att dessa uppgifter får registreras. Första stycket har därför tagits bort i lagförslaget i propositionen. Det föreslagna handläggningsstödet genom elektroniska akter innebär inte att beslut i ärendena skall kunna upprättas i form av s.k. elektroniska dokument och således inte behöva finnas i pappersbaserad form hos eller RFV. Möjligheter till en sådan ordning, med en fullständig elektronisk ärendehantering, kan förutses komma till stånd generellt på myndighetsområdet relativt snart, men föreslås alltså inte här. Inte heller i övrigt är avsikten att det som föreslås om elektroniska akter skall medföra ändringar i generella regler, såsom regler om bevarande och gallring av allmänna handlingar. De föreslagna bestämmelsernas räckvidd är således begränsad till registerområdet Sekretessregleringen bör inte ändras med anledning av den nya socialförsäkringsregisterlagen Vissa remissinstanser har tagit upp frågan om förstärkning av sekretessen på socialförsäkringsområdet. Denna fråga har också tidigare tagits upp i remissvar över det förslag till vårdersättningsregister som RFV lagt fram. RFV föreslog att alla uppgifter som avser behandling som en patient fått bör antecknas i kodform. Motsvarande reglering föreslogs beträffande planerad behandling som framgår av en begäran om förhandsprövning. Datainspektionen anförde i sitt remissyttrande över RFV:s förslag i denna del bl.a. följande. Uppgifter om behandlingar omfattas hos försäkringskassorna av sekretess enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100). Uppgifterna har därmed ett svagare skydd hos försäkringskassorna än hos tandläkarna. Enligt lagför- slaget skall, till skillnad från vad som är fallet i t.ex. ett socialförsäkringsregister, uppgifter om behandling få registreras. Enligt Datainspektionen är det inte givet att från patientsynpunkt känsliga uppgifter som en tandläkare lämnar till skall ha ett svagare sekretesskydd där än hos tandläkaren. Om regeringen ändå skulle välja en registrering av patienter enligt förslaget, finns det enligt Datainspektionen anledning att närmare överväga sekretesskyddet hos försäkringskassorna. Frågan om skärpning av sekretessen inom socialförsäkringsområdet togs upp till behandling vid tillkomsten av SjfrL. Det som aktualiserade frågan var det övergripande samordningsansvar för rehabiliteringsverksamheten som försäkringskassorna hade fått. Regering och riksdag fann emellertid att det inte fanns skäl att ändra sekretessreglerna inom socialförsäkringsområdet. Därvid hänvisades bl.a. till att utgångspunkten vid utformningen av sekretessreglerna hade varit att inte skapa mer sekretess än som var oundgängligen nödvändigt, vilket för socialförsäkringsområdet hade inneburit att ett s.k. rakt skaderekvisit hade valts för att avgränsa det sekretesskyddade området, dvs. den enskildes hälsotillstånd och andra personliga förhållanden. Den omständigheten att sjukförsäkringsregistren var ADB-baserade ansågs inte motivera en skärpning av sekretessen. Därvid hänvisades till de begränsningar som hade föreslagits om åtkomst och utlämnande av uppgifter från registren (prop. 1992/93:193 s. 56 ff, bet. 1992/93:SfU19, rskr. 1992/93:366). Även senare har det vid olika tillfällen förts fram kritik mot den nuvarande sekretessregleringen inom socialförsäkringsområdet. Bl.a. har vissa statliga utredningar föreslagit skärpning av sekretessen inom socialförsäkringsområdet. I föreliggande sammanhang utgår regeringen emellertid från att de känsliga uppgifterna i registren i allmänhet kommer att vara sekretessbelagda oavsett om det föreligger ett rakt eller ett omvänt skaderekvisit. Det bör således inte för denna situation vara av avgörande betydelse vilket skaderekvisit som gäller. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Socialförsäkringsregister skall | |genom sambearbetning få tillföras uppgifter från andra| |socialförsäkringsregister. Socialförsäkringsregister | |skall även genom sambearbetning få tillföras uppgifter| |som lämnas till en allmän försäkringskassa eller Riks-| |försäkringsverket med stöd av en särskild bestämmelse i| |lag eller förordning om lämnande av uppgifter. | | Det skall i lagen anges att av föreskrifter i lag | |eller förordning eller beslut av Datainspektionen kan| |följa att socialförsäkringsregister genom sambearbetning| |får tillföras uppgifter utöver det som tidigare angetts.| ------------------------------------------------------- Departementspromemorians förslag omfattar bara sambearbetning mellan socialförsäkringsregister och hänvisningen till att sambearbetning kan vara tillåten genom författningsbestämmelse eller tillstånd. Remissinstanserna: RFV ställer sig positivt till departementspromemorians förslag men framhåller att förslaget inte reglerar möjligheterna för socialförsäkringsadministrationen att på ADB-medium inhämta uppgifter från andra myndigheter. tillstyrker förslaget och framför samma synpunkter som RFV vad avser möjligheterna att inhämta uppgifter från andra myndigheter. är tveksamt till att myndigheterna på egen hand skall få ansvara för i vilken utsträckning sambearbetning skall få ske. Kammarrätten i anser att förslaget bör förtydligas så att det klart framgår att tillstånd till sambearbetning av personregister endast får avse tillförande av uppgifter av det slag som får ingå i ett socialförsäkringsregister. Skälen för regeringens förslag: Av de nuvarande registerlagarna för socialför- säkringsområdet är det bara SofrL som innehåller bestämmelser om sambearbetning. Dessa innehåller för det första ett allmänt medgivande att uppgifter till ett socialförsäkringsregister får hämtas från ett annat sådant register, om inte regeringen föreskriver något annat. Vidare regleras uppgiftslämnande mellan å ena sidan socialförsäkringsregister och å andra sidan lokala sjukförsäk- ringsregister. Slutligen erinras om att det kan följa av lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen att ett socialförsäkringsregister från andra personregister får tillföras uppgifter som får finnas i ett socialförsäkringsregister. I motiven till dessa bestämmelser anförs att bearbetning av uppgifter från olika personregister behövs i många fall för att handläggningen skall bli rätts- säker och effektiv (prop. 1994/95:8 s. 32). kan, sägs det, en sådan sambearbetning innebära risker från integritetssynpunkt. Regeringen har därför bemyndigats att föreskriva erforderliga begränsningar av möjligheten till sambe- arbetning mellan socialförsäkringsregister. Utgångspunkten torde ha varit att sådana föreskrifter skall meddelas i samband med att regeringen inrättar respektive register. Även i en ny gemensam registerlag för socialförsäkringsområdet bör utgångspunkten vara att sambearbetning mellan olika socialförsäkringsregister skall få förekomma. En motsvarande reglering som den som finns i SofrL bör således finnas i den nya lagen. Som en följd av ställningstagandet att regeringens detaljstyrning av re- gisterhanteringen skall minskas bör dock i den nya lagen inte införas något bemyndigande för regeringen att föreskriva begränsningar för sambearbetning utöver vad lagen anger. Lagens begränsningar består av - utöver de särskilda reglerna om sambearbetning - bestämmelserna om registerändamål och om registerinnehåll. Alla sambearbetningar måste ske inom ramen för vad som gäller i dessa avseenden för berörda register. Möjligheterna till sambearbetning är alltså beroende av vilka personuppgifter som får finnas i det register som skall tillföras uppgifterna. Sambearbetning är inte tillåten om den innebär att ett register skulle tillföras uppgifter som inte får finnas i det. Det är särskilt viktigt att notera det som har sagts när det gäller sam- bearbetning mellan ett lokalt register enligt 11 § förslaget till den nya lagen, som ju i de elektroniska akterna får innehålla känsliga uppgifter utan några direkta begränsningar, och ett register som är gemensamt för försäkringskassorna och RFV, där möjligheterna att registrera känsliga uppgifter är begränsade. Till det gemensamma registret får alltså inte från det lokala registret föras över andra uppgifter än sådana som får finnas i det gemensamma registret. I 13 § tredje stycket SofrL finns en bestämmelse som upplyser om att av föreskrifter i lag eller förordning eller av beslut av Datainspektionen kan följa att ett socialförsäkringsregister får tillföras uppgifter från andra personregister. En motsvarande upplysning bör föras över till den nya lagen. Härutöver föreslår regeringen den förenklingen att allt författningsreglerat uppgiftslämnande till socialförsäkringsadministrationen alltid skall få ske genom sambearbetning. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Registeransvaret skall i den nya| |lagen utformas på motsvarande sätt som i lagen | |(1994:1517) om socialförsäkringsregister. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV och har inget att erinra mot förslaget. Förslaget har inte kommenterats av remissinstanserna i övrigt. Skälen för regeringens förslag: Registeransvaret för socialförsäkringsregister som förs särskilt för en försäkringskassa och för sjukförsäkringsregister är i sak utformat på samma sätt i de båda gällande registerlagarna. Vid sådant förhållande och då sammanförandet av lagarna inte bör föranleda någon ändring i registeransvaret för de register som förs gemensamt för försäkringskassorna och RFV eller särskilt för RFV bör de nuvarande bestämmelserna om registeransvar i SofrL i sak oförändrade föras över till den nya lagen.