prop · GK03116 · 1997-01-01 00:00:00 — ------------------------------------------------------- Skatterepresentanten skall ställa säkerhet för skall ställa säkerhet för betalning av skatten i betalning av skatten på de enlighet med vad bränslen för vilka han är beskattnings-myndigheten skyldig att betala skatt. Säkerheten skall uppgå till ett belopp som motsvarar av den be- räknade årliga skatten på bränslena. Bestämmelserna i 5 § om återkallelse tillämpas även på skatterepresentant. Jämkning av säkerhetsbelopp 8 a § Om leverans av bränsle enligt 4 § första stycket sker med fartyg eller via rörledning kan beskatt- ningsmyndigheten medge att upplagshavaren inte behöver ställa säkerhet för betalning av skatten. I fall som avses i 4 § andra stycket, 6 och 8 §§ får beskattningsmyndigheten medge att säkerhet inte behöver ställas eller att den får uppgå till ett lägre be- lopp än vad som följer av nämnda bestämmelser, om det finns skäl till detta med hänsyn till den skattskyldiges ekonomiska förhållanden eller andra särskilda omständigheter. Lydelse enligt Föreslagen lydelse prop. 1996/97:29 12 kap. 1 § Följande beslut av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av den skattskyldige, sökanden och , nämligen 1. beslut om medgivande enligt 2 kap. 9 §, 2. beslut om godkännande enligt 4 kap. 3 och 6 samt 8 och 10 §§, 3. beslut om återkallelse enligt 4 kap. 5 och 6 samt 8 och 10 §§, 4. beslut om registrering enligt 6 kap. 10 § andra stycket, ------------------------------------------------------- 5. beslut om ställande av 5. beslut om säkerhet säkerhet enligt denna lag, enligt denna lag, 6. beslut om återbetalning av, nedsättning av eller kompensation för skatt enligt 9 kap. 1 - 12 §§, och 7. beslut om särskild avgift och nedsättning av eller befrielse från sådan avgift enligt 10 kap. 8 §. Om en skattskyldig eller en sökande överklagar ett beslut enligt första stycket förs det allmännas talan av . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet. Senaste lydelse 1995:611. 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen. Härigenom föreskrivs att 8 och 10 §§ lagen (1995:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §1 ------------------------------------------------------- skall påföra särskild avgift skall påföra särskild avgift enligt 7 §. I fall där den enligt 7 §. I fall där den oriktiga uppgiften lämnats i oriktiga uppgiften lämnats anmälan direkt till Tull- i anmälan direkt till Tull- verket eller det vid verket eller det vid kontroll som kontroll som företagit framkommit att företagit framkommit att anmälan inte lämnats skall anmälan inte lämnats skall påföra särskild för avgift. beskattningsmyndighetens räkning påföra särskild av- gift. 10 §2 ------------------------------------------------------- Beslut enligt denna lag Beslut enligt denna lag av beskattningsmyndigheten får överklagas hos allmän eller tullmyndighet får förvaltningsdomstol. överklagas hos allmän Prövnings-tillstånd krävs vid förvaltningsdomstol. Pröv- överklagande till ningstillstånd krävs vid kammarrätten. överklagande till kammarrätten. Överklagas beslut enligt denna lag förs det allmännas talan av beskattningsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1996:704. 2 Senaste lydelse 1996:704. 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva1 orden det län skall bytas ut mot den region . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 1 § 1996:249. 2.10 Förslag till lag om ändring i växellagen (1932:130) Härigenom föreskrivs att i 88 § växellagen (1932:130)1 ordet länet skall bytas ut mot regionen . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 88 § 1988:387. 2.11 Förslag till lag om ändring i checklagen (1932:131) Härigenom föreskrivs att i 66 § checklagen (1932:131)1 ordet länet skall bytas ut mot regionen . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 66 § 1988:388. 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt Härigenom föreskrivs att i 7 § lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt1 orden det län skall bytas ut mot den region . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 7 § 1988:391. 2.13 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att i 6 kap. 6 § och 14 kap. 16 § aktiebolagslagen (1975:1385)1 ordet län i olika böjningsformer skall bytas ut mot region i motsvarande form. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 6 kap. 6 § 1994:802 14 kap. 16 § 1994:802. 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer1 orden det län skall bytas ut mot den region . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 4 § 1996:259. 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar1 ordet länet skall bytas ut mot regionen . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 12 kap. 6 § 1988:398. 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden Härigenom föreskrivs att i 3 och 22 §§ lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden1 orden skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 3 § 1993:495 22 § 1994:1654. 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning1 orden det län skall bytas ut mot den region . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 6 § 1994:2088. 2.18 Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs att i 8 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614)1 orden det län skall bytas ut mot den region . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 8 kap. 3 § 1995:1464. 2.19 Förslag till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) Härigenom föreskrivs att i 9 § skuldsaneringslagen (1994:334) orden det län skall bytas ut mot den region och orden bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning har i en promemoria lagt fram förslag till ändringar i bl.a. skatteregisterlagen (1980:343) för att möjliggöra inhämtande och registrering i det centrala skatteregistret av uppgifter från andra myndigheter i syfte att utveckla ett maskinellt urvalssystem. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi96/4477). Vidare föreslås vissa justeringar i kommunalskattelagen (1928:343) avseende beskattning av sjömän. I rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (EGT nr L 076, 23.3.1992 s 1, Celex 392L0012) finns vissa allmänna regler om ställande av säkerhet för harmoniserade punktskatter. Direktivet överlåter den närmare regleringen av dessa säkerheter till medlemsstaterna. Direktivet har genomförts i svensk lagstiftning genom bestämmelserna om säkerhet i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi. Det har framkommit att det finns behov av att i den svenska lagstiftningen ytterligare precisera reglerna rörande ställande av säkerhet. Mot denna bakgrund har en promemoria om ställande av säkerhet för harmoniserade punktskatter utarbetats inom . I promemorian lämnas förslag till vissa förändringar av bestämmelserna om ställande av säkerhet i lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi. Följande företag, myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att yttra sig över promemorian: Alkoholinspektionen, Föreningen , , , , , , , , Svenska , , , , och . Några av dessa instanser har haft synpunkter på förslagen. Övriga har i princip godtagit förslagen. De synpunkter som kommit in redovisas i det följande. Slutligen föreslås vissa tekniska justeringar i lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen. Synpunkter har inhämtats från och . Förslagen behandlas i författningskommentaren. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. De förslag som inte remitterats är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har också gjorts vissa ändringar i lagtexten av redaktionell karaktär. 4 Ändringar i skatteregisterlagen En viktig del av skattemyndigheternas kontrollarbete riktar sig mot företag och avser skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt, källskatt, arbetsgivaravgifter samt debiterad preliminär skatt. Kontrollerna kan indelas i period- och registreringskontroll. Periodkontrollen syftar till att kontrollera att de registrerade företagen redovisar och betalar skatter och avgifter i rätt tid och med rätt belopp. Registreringskontrollen tar bl.a. sikte på företag som driver näringsverksamhet men som inte lämnat uppgift om detta till skattemyndigheten. Vad gäller t.ex. mervärdesskatt skall den som skall redovisa mervärdesskatten i särskild deklaration göra anmälan för registrering i samband med att verksamhet som medför skattskyldighet för eller återbetalningsrätt av mervärdesskatt påbörjas. Det är inte ovanligt att näringsidkare väntar med registrering till dess att t.ex. självdeklaration eller kontrolluppgifter lämnas, vilket kan innebära att skattemyndighetens krav på mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter, personalens källskatt och företagens egen skatt kommer långt efteråt. Det finns då också en påfallande risk för att de ackumulerade skulderna inte kan betalas och därför överlämnas till kronofogdemyndigheterna för indrivning, ibland med konkursansökan som resultat. Ett effektivt kontrollarbete förutsätter att det bedrivs i nära anslutning till att en skattepliktig omsättning har skett, en avgiftsgrundande ersättning har betalats ut eller ett skatteavdrag har gjorts. De företag som fångas upp i kontrollarbetet är huvudsakligen de som redan är registrerade. Det finns behov av att fånga upp även de företag som bedriver verksamhet men som aldrig lämnar uppgift om detta till skattemyndigheten, s.k. non-filers. har skattemyndigheten begränsade möjligheter att hitta dessa företag. Ett sätt är t.ex. att studera telefonkataloger och reklam. Denna form av urval är dock resurskrävande och ger ett slumpmässigt resultat. Myndigheter utanför skatteförvaltningen skulle i stället kunna bidra med information som de redan har i syfte att effektivisera skattemyndigheternas urvalsmetoder. har påbörjat utvecklingen av ett maskinellt urvalssystem med vars hjälp skattemyndigheten kan ta fram de företag som bör granskas närmare. Med hjälp av det nya urvalssystemet skall aktuell information från andra myndigheter kunna jämföras med den information som redan finns i det centrala skatteregistret om fysiska och juridiska personer. Syftet med uppgiftsinhämtandet är att förbättra skattemyndighetens möjligheter att i ett tidigt skede fånga upp företag som inte redovisar och betalar skatter och avgifter i rätt tid och med rätt belopp. förslag omfattar inhämtande av uppgifter från bl.a. , , och länsarbetsnämnderna. Det rör sig bl.a. om uppgifter om olika tillstånd och bidrag m.m. som ett företag beviljats eller uppgifter som den enskilde själv lämnat för att få en förmån. Vidare föreslås att uppgifter om företagarförsäkring och sjukpenninggrundande inkomst skall få hämtas in från och att uppgifter rörande mervärdesskatt vid import skall få hämtas in från . I promemorian föreslår också att uppgifter om näringsförbud, domar i brottmål och misstanke om brott skall få registreras. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot huvuddelarna av förslaget. Vad gäller förslaget om att få registrera uppgifter som har anknytning till brott har emellertid flertalet remissinstanser varit negativa. Justitiekanslern menar att det för den enskilde får framstå som uppenbart att uppgifter hos exempelvis eller också används av andra myndigheter för kontroll i olika sammanhang. Annorlunda förhåller sig saken när det gäller polisregistret. Datainspektionen avstyrker att promemorian läggs till grund för lagstiftning. Företagens uppgiftslämnardelegation (FUD), , och () avstyrker samtliga förslag och anför bl.a. att förslagen behöver övervägas ytterligare. Det är framför allt frågor om integritet och säkerhet som måste utredas. Detta särskilt mot bakgrund av den utvidgning av registret som förslaget innebär. Statskontoret anser att bör utveckla funktioner att ersätta uppgiftsinhämtning och lagring i det centrala skatteregistret med tekniska lösningar som gör det möjligt att vid skattemyndighetens handläggning av ett ärende, elektroniskt fråga den aktuella myndigheten om uppgift som har betydelse för ärendet. Statskontoret anser att det bör övervägas om uppgifterna inte kan hämtas in vid behov i stället för att registreras i skatteregistret. Regeringen har i en skrivelse till Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (Skr. 1994/95:217) uttalat att skattekontrollen skall stärkas för att förebygga ekonomisk brottslighet och öka upptäcktsrisken vid överträdelser. En viktig del av skattemyndighetens kontrollarbete är den som riktar sig mot företag och avser skyldigheten att redovisa och betala mervärdesskatt, källskatt, arbetsgivaravgifter samt debiterad preliminär skatt. För en effektiv kontroll är en nära samverkan mellan myndigheter viktig. Avsikten med ett flertal reformer har varit att göra kontrollverksamheten mer effektiv och styra den mot skattskyldiga som från olika aspekter är kontrollvärda. Förfinade metoder för urval av kontrollobjekt är ett viktigt instrument för en effektivare skattekontroll. Ett effektivare urval innebär att skattemyndigheten kan frigöra resurser som kan satsas på fördjupad kontroll. Frågan om att hämta in uppgifter från andra myndigheter för bearbetning med uppgifter i skatteregistret rymmer emellertid även andra aspekter än effektivitet. Det föreslagna inhämtandet av uppgifter från andra myndigheters register innebär en form av sambearbetning mellan olika personregister. Samma synpunkter som kan anföras mot att register får samköras uppkommer även när uppgifter överförs från ett register till ett annat. Samkörningen kan emellertid också bidra till förbättrade beslutsunderlag i enskilda ärenden och därmed också höja kvaliteten på besluten. En avvägning måste göras mellan verksamhetsmässiga skäl för ett utvidgat innehåll i det centrala skatteregistret och de risker från integritetssynpunkt som registreringen kan medföra. Som Statskontoret framhållit är det från integritetsskyddssynpunkt bättre om uppgifter som finns registrerade hos en annan myndighet inte behöver lagras i skatteregistret utan kan hämtas in vid behov. För att en maskinell urvalskontroll skall kunna göras fordras emellertid att uppgifterna som skall användas finns i det centrala skatteregistret. Terminalförfrågning mot andra myndigheters registeruppgifter kan endast bli aktuella i ärenden som redan valts ut för kontroll. Det bör i detta sammanhang framhållas att de maskinella urvalen enbart utgör ett komplement till de kontrollerna. kontroller kommer alltid att utgöra en viktig del av skattemyndigheternas arbete. Merparten av de uppgifter som föreslås få registeras i det centrala skatteregistret får hämtas in av skattemyndigheten. Uppgifterna avser företag eller enskilda personer i deras egenskap av näringsidkare. Flertalet uppgifter har lämnats av företaget eller den enskilde själv för att t.ex. beviljas ett bidrag eller tillstånd. Visserligen kan mängden uppgifter som föreslås få registreras synas omfattande. I likhet med vad Justitiekanslern anfört i sitt remissyttrande anser regeringen dock att det för den enskilde torde framstå som uppenbart att uppgifter hos t.ex. eller också används av andra myndigheter för kontroll i olika sammanhang. För den enskilde torde det också sakna betydelse om en kontroll sker manuellt eller automatiskt via datamedium. Flertalet av de aktuella uppgifterna omfattas inte heller av någon sekretess. Beträffande sekretesskyddade uppgifter som tas in i skatteregistret innebär sekretessen i 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) att uppgifterna kommer att omfattas av den stränga sekretess som finns på skatteområdet. Det är väsentligt att myndigheterna har goda kontrollmöjligheter och att kontrollen sker i så nära anslutning som möjligt till den händelse som skall registreras. Det kan därigenom undvikas att skatte- och avgiftsskulder ackumuleras och till slut resulterar i att staten går miste om betydande intäkter. Även från brottsförebyggande synpunkt är det angeläget att skattemyndigheten ges förbättrade möjligheter att snabbt kunna skaffa sig information om näringsidkare som inte fullgör sina skyldigheter för att härefter kunna vidta lämpliga åtgärder. Genom att man snabbt upptäcker misstänkta brottsliga förfaranden kan även bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten såväl intensifieras som göras effektivare. De föreslagna ändringarna i skatteregisterlagen utgör enligt regeringens mening ett led i att tillgodose dessa syften. Genom ett utökat uppgiftslämnande och registrering av uppgifterna finns förutsättningar att ta fram kontrollvärda förhållanden med hjälp av skatteregistret. När det gäller merparten av uppgifterna anser regeringen att någon egentlig integritetskränkning inte kan anses föreligga enbart på den grunden att uppgifterna kontrolleras mot andra uppgifter i det centrala skatteregistret. Resultatet av en urvalskontroll kommer inte i sig att föranleda att skattemyndigheten fattar ett beslut i beskattningsärendet. Resultatet skall användas som underlag för att bedöma om en särskild utredning eller kontroll skall vidtas eller inte. Innan beslut fattas kommer således skattemyndigheten att utreda förhållandena i det enskilda fallet. Regeringen vill även framhålla att det är viktigt att eventuella urvalsträffar utreds noga innan några ytterligare åtgärder vidtas mot enskilda personer. Regeringen anser mot bakgrund härav att det behov som finns av att förbättra möjligheterna till en effektiv kontroll väger tyngre än de risker från integritetssynpunkt som registreringen av uppgifterna kan medföra. Vi återkommer närmare till vilka uppgifter som skall få registreras i avsnitt 4.2.1-4.2.9. Redan nu kan dock sägas att regeringen inte ställer sig bakom förslag om att i skatteregistret registrera uppgifter om brott och brottsmisstanke. Datainspektionen har under hand förklarat att inspektionen godtar de förslag som regeringen nu lägger fram. 4.2 Inhämtande och registrering av uppgifter 4.2.1 Uppgift om företagsledare i fåmansföretag Regeringens förslag: Uppgift om företagsledare i fåmansföretag skall få registreras i det centrala skatteregistret. förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Skattsedel på preliminär F-skatt (F- skattesedel) skall efter ansökan utfärdas för en skattskyldig som bedriver eller som kan antas komma att bedriva näringsverksamhet. Den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200) skall, med vissa undantag, registreras och är skyldig att anmäla sig för registrering hos skattemyndigheten. Några bestämmelser om registrering av arbetsgivare finns inte. Av uppbördslagens bestämmelser framgår dock att sådan registrering skall ske. Regeringen har i en lagrådsremiss om ett nytt system för skattebetalning föreslagit att det i den nya skattebetalningslagen tas in bestämmelser om att arbetsgivare och den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen skall anmäla sig för registrering. En anmälan görs på blankett enligt formulär som fastställs av Riks- skatteverket. avser att utforma blanketten på så sätt att uppgift om vem eller vilka som är företagsledare i fåmansföretag skall lämnas. Uppgifterna avses uppdateras med bl.a. den eller de personer som i självdeklarationen uppger sig vara företagsledare. får uppgift om delägare i fåmansföretag registreras i det centrala skatteregistret. Enligt regeringens mening är det naturligt att även uppgift om företagsledare i fåmansföretag får registreras. Företagsledare i fåmansföretag är ett centralt begrepp inom skattelagstiftningen och omfattas av ett flertal skatteregler. Företagets egen uppgift om vem som är företagsledare skulle vara till hjälp vid skattemyndighetens bedömning i frågan. Uppgiften är nödvändig för beskattningsverksamheten och bör därför finnas i det centrala skatteregistret så att informationen kan vara lätt tillgänglig för skattemyndigheten via terminal. Uppgiften kan också användas vid maskinella urval för kontroll av om de specifika reglerna efterlevs. Exempelvis kan en företagsledares skatteskulder utgöra skäl för att avslå fåmansföretagets ansökan om F-skattesedel eller att återkalla fåmansföretagets F-skattesedel. Genom maskinella urval skulle det snabbt gå att hitta dessa fall. Regeringen föreslår mot bakgrund av det angivna att uppgift om företagsledare i fåmansföretag skall få registreras i det centrala skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i 7 § 1 skatteregisterlagen (1980:343). 4.2.2 Uppgifter om tillstånd m.m. från Regeringens förslag: Uppgift om trafiktillstånd enligt yrkestrafiklagen (1988:263) och biluthyrningstillstånd enligt lagen (1979:561) om biluthyrning skall få registreras i det centrala skatteregistret. förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig särskilt i denna fråga tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Kammarrätten i anser dock att promemorian är otillräcklig som underlag för att ta ställning till hur leasade bilar skall behandlas. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om yrkesmässig trafik finns i yrkestrafiklagen (1988:263). För att bedriva yrkesmässig trafik fordras särskilt tillstånd (trafiktillstånd). Med yrkesmässig trafik avses när fordon med förare mot betalning ställs till allmänhetens förfogande för transport av personer eller gods. Trafiktillstånd meddelas av . Tillstånd medges endast den som med hänsyn till bl.a. yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna bedöms vara lämplig att bedriva verksamheten. Den som avser att bedriva biluthyrningsverksamhet måste ha särskilt tillstånd enligt lagen (1979:561) om biluthyrning. Uppgifter om trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd finns registrerade i det centrala bilregistret hos . Registret förs med stöd av bilregisterkungörelsen (1972:599). Innehav av trafiktillstånd och biluthyrningstillstånd är ett tecken på att verksamhet bedrivs, vilket i sin tur ger indikationer på att företaget bör vara registrerat för mervärdesskatt, att anställda kan förekomma och att arbetsgivaravgifter och preliminär skatt därmed skall betalas. Åkeribranschen är arbetskraftsintensiv och arbetsgivarregistrering torde därför ofta vara aktuell. Innan beviljar tillstånd görs en kontroll av att den som beviljas tillstånd betalar sina skatter och avgifter. Denna kontroll kan dock av naturliga skäl inte bli heltäckande.