prop · GK031D18 · 1997-01-01 00:00:00 — arbetar emellertid med frågan och vidtar åtgärder i avsikt att uppnå balans i verksamheten. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1994/95 Utgift 32 1691) Reservation 423 1995/96 Anslag 39 151 Utgiftsprognos 39 574 därav 1996 27 832 1997 Förslag 16 832 1998 Beräknat 17 303 1999 Beräknat 17 787 1) Beloppen anges i tusental kr Under anslaget anvisas medel för kostnader för prövning från djur- skyddssynpunkt av djurhållningsmetoder, inredningsdetaljer i stallar m.m och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas också medel för en del av den djurhälsovård som tidigare finansierats inom ramen för jordbruksprisregleringen. Med stöd av lagen (1985:343) om kontroll av husdjur m.m. har utfärdat föreskrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och utsett huvudmän för de olika kontrollerna. Syftet med kontrollerna är att motverka eller förebygga sjukdomar hos husdjur. Anslutningen till kontrollen är frivillig. verksamhet beträffande djurskyddsfrämjande åtgärder har under /95 främst inriktats mot forskning, försök och utvecklingsarbete för framtagning av alternativa inhysningssystem för värphöns. Dessutom har medel gått till den vidareutbildning i djurskydd som anordnar för djurskyddsinspektörer samt till projekt för olika djurslag inom animalieproduktionen. ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 16 832 tkr | ----------------------------------------------------------------- För den delen av djurhälsovården som tidigare finansierats inom ramen för jordbruksprisregleringen bör anvisas , vilket innebär en besparing på ca . Konsekvenserna av denna besparing är att statens medverkan i de aktiviteter som organiseras av Svenska Djurhälsovården i denna del minskar. Det blir därmed en fråga om hur mycket Djurhälsovården och näringen själva är beredda att betala, alternativt en omprioritering av dagens verksamhet. Regeringen anser att insatser för att ta fram alternativa inhysningssystem för höns är viktiga och måste prioriteras. 1994/95 Utgift 5 2761) Anslagssparande 1 204 1995/96 Anslag 10 110 Utgiftsprognos 9 791 därav 1996 3 404 1997 Förslag 6 909 1998 Beräknat 7 082 1999 Beräknat 7 260 1) Beloppen anges i tusental kr De övergripande målen för () är att samordna och planera frågor som rör försöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka för att användningen av försöksdjur begränsas genom att främja utvecklingen av alternativa metoder, att svara för planeringen av försöksdjursverksamheten, att vidta åtgärder för att förbättra situationen inom försöksdjursområdet, att sammanställa statistik över försöksdjursanvändningen samt att följa de djurförsöksetiska nämndernas arbete och bedömning av frågor om användning av försöksdjur. ----------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 6 909 tkr | ----------------------------------------------------------------- CFN:s årsredovisning visar att verksamheten under /95 bedrivits i enlighet med nämndens instruktion och de övergripande mål och verksamhetsmål som angivits i regleringsbrevet. Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av hur försöksdjursanvändningen förändrats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas till dels vilka kriterier som gällt för inrapportering av försöksdjursanvändningen, dels hur omfattningen av den forskning inom vilken djurförsök eller alternativa metoder är aktuella har förändrats. Med beaktande av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöksdjursanvändningen varit tillfredsställande . RRV:s revisionsberättelse innehåller inga anmärkningar. slutredovisades en utvärdering av CFN:s forskningssatsningar . Utvärderingen, som genomfördes av en extern expert, visade bl.a. att de forskningsprojekt som erhållit stöd genomgående varit av hög vetenskaplig kvalitet med en klar inriktning mot utvecklandet av alternativa metoder. I utvärderingen framhölls att CFN i huvudsak har använt de begränsade ekonomiska resurserna på ett effektivt sätt. Efter förhandlingar har överenskommelser träffats mellan staten, och och mellan staten, och & , Inc. Den senaste överenskommelsen godkändes av regeringen och innebär att forskningsstödet från de båda läkemedelsföretagen skall uppgå till från vart och ett av bolagen. CFN:s stöd skall uppgå till inom ramen för överenskommelsen. För /96 har sammanlagt utgått från CFN till stöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök. I detta belopp ingår också stöd till projekt för att inom utbildningen hitta alternativ till djurförsök. De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1994/95 Utgift 87 8261) 1995/96 Anslag 102 874 Utgiftsprognos 256 722 därav 1996 208 997 1997 Förslag 89 500 1998 Beräknat 89 500 1999 Beräknat 89 500 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget belastas med kostnader för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader som uppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmännens arvoden m.m. Vidare anvisas under anslaget medel för bekämpande av bl.a. leukos hos nötkreatur och Aujeszkys sjukdom hos svin. Som en följd av att paratuberkulos påvisades hos nötkreatur importerade från beslöt att utreda samtliga importer av nötkreatur till och framåt. Arbetet pågår fortfarande och målet är att bekämpa sjukdomen och härigenom kunna friförklara landet. Ett frivilligt kontrollprogram avseende bovin tuberkulos hos hägnad hjort startade med Svenska Djurhälsovården som huvudman. Huvudmannen har upprättat en bekämpningsplan och en ekonomisk plan och man räknar med att kunna utrota sjukdomen . Tuberkuloskontrollen följer den ekonomiska plan som upprättades . Antalet fall av salmonella hos värphöns minskade väsentligt jämfört med . Det svenska kontrollprogrammet avseende salmonella hos animalieproducerande djur fastställdes av . Skillnaden mellan utgiftsprognosen och anslagna medel för /96 förklaras i huvudsak av det konstaterade utbrottet av Newcastlesjukan hos fjäderfä. Vidare beror skillnaden på att antalet nötkreaturbesättningar som påvisats positiva för paratuberkulos i det närmaste fyrdubblats . att antalet salmonellapositiva besättningar, främst svinbesättningar, ökat jämfört med föregående år. ----------------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | |Ramanslag 89 500 tkr | ----------------------------------------------------------------- Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar avser ersättning enligt epizootilagen (1980:369). Till följd av bl.a. tuberkulosbekämpning hos hägnade hjortar samt paratuberkulos och IBR hos nötkreatur har föreslagit att anslagsposten Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar förs upp med . Regeringen beräknar kostnaderna för denna del av anslaget till . Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av den svenska lagstiftningen som reglerar bekämpningen av epizootiska sjukdomar. I uppdraget ingår bl.a. att utreda vilka djursjukdomar som bör omfattas av epizootilagen och vilka regler om bekämpning vid eventuella sjukdomsutbrott det finns behov av. Uppdraget skall redovisas . Bidrag till bekämpande av djursjukdomar För bekämpande av Enzootisk bovin leukos (EBL) hos nötkreatur, Aujeszkys sjukdom (AD) hos svin, nötkreaturstuberkulos hos hjort, virus diarré (BVD) hos nötkreatur och Maedi-Visna (MV) hos får har Svensk husdjursskötsel och Djurhälsovården, som är huvudmän för bekämpningsprogrammen, beräknat kostnaderna för till sammanlagt . föreslår att anslagsposten Bidrag till bekämpande av djursjukdomar förs upp med . Regeringen anser det viktigt att bekämpningsprogrammen mot leukos hos nötkreatur, Aujeszkys sjukdom hos svin, tuberkulos hos hjort, bovin virus diarré hos nötkreatur och Maedi-Visna hos får fullföljs. För bekämpning av dessa djursjukdomar bör avsättas. /93 har regeringen anvisat särskilda medel för obduktionsverksamheten. Svenska Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret för denna verksamhet. målsättning är att nå upp till 4 000 obducerade djur . beräknar Svenska Djurhälsovården att antalet obduktioner kommer att kunna nå upp till denna målsättning. har hemställt om att anslås som bidrag till obduktionsverksamheten. har i ett internationellt perspektiv ett mycket gott läge i fråga om antalet fall av smittsamma husdjurssjukdomar. Obduktioner av djur är ett viktigt medel för att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. Regeringen föreslår att avsätts som bidrag till obduktionsverksamheten. Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller Inom ramen för medlemskapsavtalet pågår hos en utvärdering av möjligheten för att erhålla s.k. tilläggsgarantier för ett antal djursjukdomar. För att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget för de sjukdomar där redan har tilläggsgarantier och för de sjukdomar där diskussioner om sådana förekommer samt även i övrigt kunna utföra de sjukdomskontroller som ställer krav på (t.ex. tuberkulos och brucellos hos nötkreatur samt newcastlesjukan hos fjäderfä) har, /93, kunnat disponera 10 miljoner kronor.Kostnaden för kontrollen avseende IBR är att anse som en direkt följd av en svensk ansökan om tilläggsgarantier. Kostnaden för detta program bör därför enligt belasta anslagsposten Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller. Regeringen bedömer, liksom , att bör anvisas för utveckling av sjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller som krävs för att infria de krav som förväntas med anledning av medlemskapet i EU. Kostnaden för kontrollen avseende IBR bör belasta detta anslag. -------------------------------------------------------------------- | Mot bakgrund av att kontrollen av bekämpningsmedelsrester i | | vegetabilier och främmande ämnen i animalier av varor som förs in| | från andra EU-länder kan finansieras via | | importavgifter föreslår regeringen att ytterligare 8,5 miljoner | | kronor anvisas till . | | Regeringen anser att planering och säkerställandet av | | livsmedelsförsörjningen bör kunna ske på annat sätt än genom | | fredstida lagring av livsmedel. Beredskapslagringen av | | livsmedel föreslås därför i huvudsak avvecklas. | | Regeringen bedömer att en effektivisering av produktionen av | | livsmedelsstatistik är möjlig och föreslår därför en viss minskning| | av anslaget. Det övergripande målet för Statens livsmedelsverks verksamhet är att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet och redlighet i livsmedelshanteringen samt att verka för bra matvanor. Regeringen anser inte att det finns skäl att föreslå några ändringar i verksamhetens inriktning. Mot bakgrund av att kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier av varor som förs in från andra EU-länder kan finansieras via importavgifter föreslår regeringen att ytterligare anvisas till . Under anslaget F1. tas vidare upp frågor rörande kvalitetsmärkning av matpotatis och bestrålning av vissa livsmedel. är fr.o.m. statistikansvarig myndighet för en stor del av jordbruksstatistiken. Arbetet med att anpassa den svenska livsmedels- och jordbruksstatistiken till de krav som ställs enligt EG-förordningarna har fortsatt . I det övergripande målet för verksamheten bör därför större tonvikt läggas vid statistikproduktionen.Under år 1997 föreslår regeringen en besparing på genom effektivare upphandling av statistik. Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktion inom det civila försvaret. Från anslaget betalas driftkostnaderna för beredskapslagring av livsmedel m.m. Den förändrade situationen i vår omvärld, EU-medlemskap och de förändrade planeringsförutsättningarna gör att regeringen anser att beredskapslagringen helt kan avvecklas. Planeringen och säkerställandet av livsmedelsförsörjningen bör kunna ske på andra sätt än genom fredstida lagring av livsmedel. Utgift Anvisat Prognos därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 527,31) 425,8 418,9 278,5 172,6 178,1 182,8 1) Beloppen anges i miljoner kr 1994/951) Utgift 90 8482) Anslagssparande 62 442 1995/961) Anslag 136 294 Utgiftsprognos 162 300 därav 1996 113 00 1997 Förslag 103 051 1998 Beräknat 107 142 1999 Beräknat 110 506 1) Anslagen och Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.m. 2) Beloppen anges i tusental kr är central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om livsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas av någon annan myndighet. Verket är chefsmyndighet för besiktningsveterinärorga- nisationen som utför köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Statens utgifter för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt en särskild taxa av bl.a. slakteriföretagen. Det övergripande målet för verksamhet är att i kon- sumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. De huvudsakliga uppgifterna för är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen, informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet, aktivt medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt att utveckla metoder för livsmedelskontrollen. avgiftsintäkter består bl.a. av avgifter för köttbesiktning m.m., kontroll av läkemedelsrester och bekämpningsmedelsrester i animaliska och vegetabiliska livsmedel, avgiftsmedel för central tillsyn som överförs till verket från kommunerna, avgifter för provtagning och undersökning vid större livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhålls intäkter från uppdragsverksamhet, publikationer och kursverksamhet. Intäkterna utgör av verkets finansiering. Av det redovisade sammanlagda anslagssparandet på hänför sig till överskott av avgiftsmedel från kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och från kontrollen av främmande ämnen i animalier. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår innebär att utgifterna kommer att överskrida anslaget med ca . Vidare kommer överskottet av avgiftsmedel från kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier att vara förbrukat vid budgetårets slut. Anslagssparandet kommer därmed att minska med motsvarande belopp. ----------------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 103 051 tkr | |Beräknade avgiftsinkomster 152 000 tkr | | därav 105 000 tkr | ----------------------------------------------------------------- verksamhet genomgick fördjupad prövning inför /96 varvid nu gällande övergripande mål för verksamheten fastställdes. Vidare fastställde regeringen verksamhetsmål som huvudsakligen är uppföljnings- och mätbara till skillnad från de mål som gällde tidigare. I sin årsredovisning redovisar resultatredovisningen i verksamhetsområdena normgivning, tillsyn och kontroll, information och påverkan samt kunskapsuppbyggnad. Av redovisningen framgår att verket gjort en omfattande satsning på information och utbildning gentemot lokala och regionala tillsynsmyndigheter samt livsmedelsföretagen. Satsningen på projektinriktade kontroller har fortsatt och har grupper för sådan kontroll etablerats i samtliga län. Av kommunernas rapportering till framgår att ett stort antal egen- kontrollprogram fastställts av kommunerna . I övrigt har inga större förändringar av kommunernas tillsynsaktiviteter skett . redovisar ett ekonomiskt resultat på . Därmed har ett tidigare balanserat underskott på täckts. Av resultatet kan noteras att styckkostnaden för besiktning av tamboskap minskat . Verksamheten vid renkontrollslakterierna redovisat underskott uppnådde full kost- nadstäckning. Dock redovisas fortfarande ett balanserat underskott med för renkontrollslakterierna. Den avgiftsfinansierade kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier redovisade ett underskott på vilket reducerade det ackumulerade överskottet till . För kontrollen av främmande ämnen i animaliska livsmedel redovisades ett överskott på , vilket ökade det ackumulerade överskottet till . redovisar för /95 ett totalt sett relativt stort anslagssparande. Av det redovisade anslagssparandet på hänför sig till överskott av avgiftsmedel från kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier. budgetproposition anvisades medel till för bl.a. bekämpningsmedelskontroll av inhemskt odlade trädgårdsprodukter. Kostnaden på årsbasis har enligt verket uppgått till för kontrollen av frukt och grönsaker samt för potatis. Kontrollen av inhemskt producerat kött finansieras med en avgift som tas ut från slakteri- företagen och kontrollen av spannmål och spannmålsprodukter med en avgift som tas ut från kvarnföretagen. Kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier i produkter som förs in från tredje land finansieras via importavgifter. Eftersom kontrollen av varor som förs in från andra EU-länder kan finansieras via importavgifter finansieras kontrollen till stor del med överskottsmedel. Överskottet kommer att vara förbrukat vid utgången av . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att ytterligare anvisas till för kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier. Av resterande anslagssparande på kommer enligt verkets prognos att vara förbrukade vid utgången av innevarande budgetår samt återstoden i huvudsak att förbrukas . Med överskottsmedlen finansieras bl.a. ett antal tjänster inom verket som avser tidsbegränsade förordnanden. Vidare finansieras ränta och amortering av anläggningstillgångar, nytt ekonomisystem, kost- och hälsaarbete, projektverk- samheter, m.m. Under /95 har verket minskat personalkostnaderna , bl.a. genom att huvuddelen av den laborativa toxikologiska verksamheten lagts ned. De besparingsåtgärder som inriktar sig på under /96 är att effektivisera lokalanvändningen. Vidare pågår en översyn av verkets ekonomiadministrativa och personal/löneadministrativa system med målet att minska dessa kostnader . RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Sammantaget gör regeringen bedömningen att förutsättningar finns för att de uppsatta målen skall kunna nås. Vidare att det inte finns skäl att föreslå någon förändring i inriktningen av verksamheten. Mot bakgrund av anslagsframställning beräknar regeringen anslaget för till . De beräknade anslagsbeloppen är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. ----------------------------------------------------------------- |Regeringens bedömning: Den obligatoriska kvalitetsmärkningen av| |matpotatis bör slopas. förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Potatis är ett av våra mest konsumerade livsmedel som den är ett av de livsmedel som konsumenterna oftast kritiserar på grund av bristande kvalitet. Staten har engagerat sig i arbetet med att förbättra matpotatiskvaliteten. Svensk matpotatiskontroll (SMAK) bildades genom en sammanslutning mellan potatisodlarnas organisationer och representanter för handeln. Genom ett beslut av infördes ett marknadsskydd för potatis av särskilt bra kvalitet (prop. 1959:35, bet. 1959:JoU12, rskr. Marknadsskyddet för SMAK-märkt matpotatis innebar att endast matpotatis som märkts med beteckningen SMAK Extra eller SMAK fick saluhållas under föregivande att matpotatisen var av särskilt hög kvalitet. beslutade att en obligatorisk kvalitetsmärkning under offentlig kontroll skulle införas för den i landet saluförda matpotatisen (prop. 1973:96, bet. 1973:JoU25, rskr. beslutade på förslag av regeringen att marknadsskyddet för viss matpotatis skulle slopas genom att kungörelsen (1959:187) angående kvalitetsbenämning på potatis upphävdes (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). Ansvaret för att meddela föreskrifter om kvalitetskrav och märkning flyttades i det sammanhanget över från dåvarande Lantbruksstyrelsen till . överflyttades ansvaret för den offentliga kontrollen från SMAK till kommunernas miljö- och hälsoskydds- nämnder. SMAK hade fram till dess fått ca för att bedriva den offentliga kontrollen. Enligt nuvarande föreskrifter om kvalitetsmärkning av matpotatis tillämpas två kvalitetsklasser nämligen "kvalitetsbestämd" och "inte kvalitetsbestämd". För att få märkas med beteckningen "kvalitetsbestämd" skall potatisen uppfylla vissa angivna krav vad gäller knölstorleksfördelning, skador och kok- eller bakegenskaper. Kritik har riktats mot potatiskvaliteten och att den offentliga kontrollen inte fungerar tillfredsställande. Vidare har framförts att beteckningarna "kvalitetsbestämd" och "inte kvalitetsbestämd" är svåra att förstå för kon- sumenterna och inte heller ger någon information om potatisens kvalitet. har efter en framställning av Stiftelsen om ändrade märkningsbestämmelser och efter diskussioner med olika intresseorganisationer utarbetat ett förslag som i huvudsak innebär att bestäm- melserna rörande kvalitetsmärkningen av matpotatis slopas. har potatisbranschen utarbetat en komplettering till en branschöverenskommelse . Överenskommelsen, som fastställdes av Stiftelsen potatisbranschen , omfattar bl.a. bestämmelser för olika kvalitetsklasser med varumärket . I avvaktan på regeringens och ställningstagande i frågan har infört en bestämmelse som innebär att färdigförpackad matpotatis som saluhålls med kvalitetsbenämningar enligt bestämmelser fastställda av Stiftelsen potatisbranschen inte behöver märkas med uppgiften kvalitetsbestämd. Mot bakgrund av den kritik som riktas mot potatiskvaliteten synes den samordning av kontrollen av potatiskvaliteten med övrig livsmedelskontroll som genomfördes inte ha medfört någon förbättring av potatiskvaliteten. Även de nu gällande bestämmelserna för kvalitetsmärkning har kritiserats för att vara svårförståeliga för konsumenterna och inte ge någon information om potatisens kvalitet. förslag har remitterats till , , , , , , och kommuner, , Stiftelsen potatisbranschen, (), , potatishandlares riksförbund, , och . Av remissutfallet i ärendet framgår att samstämmighet råder om att den obligatoriska kvalitetsmärkningen bör slopas och att det i stället bör bli en fråga för branschen att tillgodose konsumentönskemål om efterfrågade kvaliteter. Mot bakgrund härav gör regeringen bedömningen att den obligatoriska kvalitetsmärkningen av matpotatis bör slopas. Bestrålning av vissa livsmedel -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Bestrålning av kryddor och import av | | bestrålade kryddor bör kunna tillåtas. Skälen för regeringens bedömning Kryddor är en kategori livsmedel som vid införsel till ofta innehåller sjukdomsframkallande bakterier som kan orsaka bl.a. salmonellaepidemier. Sådana bakterier kan dödas med hjälp av upphettning, men denna metod kan inte användas på alla kryddor, eftersom vissa kryddor då förstörs till utseende och smak. Sådana kryddor har behandlats med gasen etylenoxid. Denna gas är dock cancerogen och förutom skaderisker vid hanteringen av gasen kan restprodukter från gasbehandlingen finnas kvar i kryddorna vid konsumtionen. Med stöd av ett regeringsbeslut får gasen i avvaktan på regeringens slutliga beslut importeras till och användas i vakuumanläggningar för dekontamineringsändamål (avdöda mikroorganismer). En sådan användning av gasen är emellertid inte förenlig med rådets direktiv /117/EEG av om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används. Ett alternativt sätt att dekontaminera kryddor är att behandla dem med joniserande strålning, vilket är den enda kända metoden om etylenoxidgas inte får användas. Frågan om bestrålning av livsmedel behandlades ingående i rapporten (SOU 1983:26) Bestrålning av livsmedel?