prop · GK033 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:3 -------------------------------------------------------------------------------- -------- Kulturpolitik Prop. 1996/97:3 -------------------------------------------------------------------------------- -------- Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lägger regeringen fram förslag till en fortsatt långsiktig kulturpolitik. De kulturpolitiska målen förändras. Fokuseringen på yttrande- frihet, kulturell jämlikhet och mångfald består. Regeringen lyfter fram littera- turen och läsfrämjandet samt konstnärernas villkor. En bibliotekslag föreslås bli införd. En ny stödform erbjuds kommunerna för inköp av litteratur till folk- och skolbiblioteken. En bokutredning kommer att tillsättas som skall analysera förhållandena på bokmarknaden och komma med förslag till ytterligare åtgärder på området som kan initieras . Konstnärernas villkor förbättras. Flera stödformer förstärks. Fortsatta åtgärder när det gäller bl.a. egenavgiftsproblematiken samt relationen mellan arbetsmarknadspolitiken och kulturpolitiken aviseras. Ett antal åtgärder för att förbättra förhållandena inom områdena dans, teater, musik, film, bildkonst samt arkitektur och formgivning föreslås. Genomgående betonas tillgängligheten för medborgarna. En särskild satsning på Musik- och Dansteater görs samt på regionala resurscentrum för film och video, på länskonstnärer och regionala dansensembler. Regeringen avger en arkitekturpolitisk programförklaring. Nuvarande grundbeloppssystem till regionala och lokala kulturinstitutioner reformeras och utvidgas. Systemet skall ge ökad flexibilitet. Inom ramen för existerande anslag görs en omfördelning till riktade bidrag för t.ex. publik- arbete och konstnärlig utveckling. En nyhet när det gäller regionala satsningar är tidsbegränsade nationella uppdrag för utveckling av utvalda verksamheter. blir kulturens år. Särskilda medel avsätts för samt för Kultur i hela landet 1998 som skall komplettera kultur- huvudstadsprojektet. Museernas roll när det gäller att motverka främlingsfientlighet och rasism markeras. Samtidskonsten lyfts fram genom satsningar på i , i och i samt ett särskilt nationellt uppdrag till . Ett samlat etnografiskt centralmuseum bildas i . Medierna är bland de viktigaste kulturbärarna. I propositionen förtydligas dagstidningsbegreppet. 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 9 2.1 Förslag till bibliotekslag 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) om över- lämnande av förvaltningsuppgifter inom Kultur- departementets verksamhetsområde 11 3 Ärendet och dess beredning 12 3.1 12 3.2 , och Internationella kulturutredningen 12 3.3 Andra utredningar och underlag av betydelse för propositionen 13 3.4 Relation till budgetpropositionen 1997 15 4 Utvärdering och inriktning 15 4.1 kulturpolitik 15 4.2 Ta till vara och utveckla 19 5 Mål för en nationell kulturpolitik 27 6 Konstnärernas villkor 31 6.1 Inriktningen på de framtida insatserna för konstnärerna32 6.2 Visningsersättning 35 6.3 Bidrag till konstnärer 37 6.4 Inkomstgarantier och långtidsstipendier 38 6.5 organisation 39 6.5.1 Förslagsrätt till styrelser 39 6.5.2 Inrättande av ett internationellt ateljécentrum41 6.6 Länskonstnärer 42 7 Litteraturen och språket 43 7.1 Inriktningen på de framtida insatserna för litteratur och språk 45 7.2 Biblioteksverksamheten regleras i lag 49 7.3 Ny stödform för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek 52 7.4 Läsfrämjande verksamhet för barn och unga 54 7.5 En bok för alla 55 7.6 Regeringens övriga förslag på litteraturområdet 56 8 Teater 57 8.1 Inriktningen på de framtida insatserna för teater 58 8.2 Nationalscenerna Operan och 60 8.3 Nationellt uppdrag för barn- och ungdomsteater 63 8.4 Satsning på ungdomars eget skapande 64 8.5 Nationellt uppdrag inom området ungdomskultur 65 8.6 Regional teater 66 8.7 Svenska 69 8.8 Fria teatergrupper 71 8.9 Samisk teater 72 8.10 Regeringens övriga förslag på teaterområdet 72 9 73 9.1 Inriktningen på de framtida insatserna för danskonsten 74 9.2 Dansen i regionerna 75 9.3 Fria dansgrupper 76 10 Musik 77 10.1 Inriktningen på de framtida insatserna för musiken 79 10.2 Regional musikverksamhet 80 10.3 Svenska rikskonserter 83 10.4 Ett förstärkt lokalt arrangörsled. 87 10.5 Nationellt uppdrag inom området musik 89 10.6 Regeringens övriga förslag på musikområdet 90 11 Film 91 11.1 Inriktningen på de framtida insatserna för filmen 93 11.2 Stöd till svensk filmproduktion m.m. 95 11.3 Stöd till filmkulturell verksamhet m.m. 96 11.4 Stöd till regionala resurscentrum för film och video 99 11.5 Nationellt uppdrag till regional och lokal filmverksamhet med tyngdpunkt på barn och ungdom 102 12 Arkitektur och formgivning 103 12.1 Inriktningen på de framtida insatserna för arkitektur och formgivning 104 12.2 109 12.3 110 12.4 Övriga frågor på arkitektur- och formgivningsområdet 110 13 Bild- och formkonst 113 13.1 Inriktningen på de framtida insatserna för bild- och formkonsten 115 13.2 Utställningsersättning 117 13.3 118 13.4 En bredare insats för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 121 13.5 av nutida svensk konst i utlandet (NUNSKU) 123 13.6 Nationellt uppdrag inom samtidskonsten 124 13.7 Slöjd för barn och ungdomar 125 14 Kulturarvet 126 14.1 Inriktningen på de framtida insatserna för kulturarvet126 14.2 Handlingsprogram om kulturarv och främlingsfientlighet129 14.3 SESAM - öppna museisamlingarna 130 14.4 Museer och utställningar 133 14.4.1 Inriktningen på de framtida insatserna för museiområdet 134 14.4.2 Strukturen på museiområdet 136 14.4.3 Nationellt uppdrag till museiområdet 137 14.4.4 och 138 14.4.5 140 14.4.6 141 14.4.7 Ett samlat etnografiskt centralmuseum i 142 14.4.8 Satsning på samtidskonsten - , i och i 143 14.4.9 Riksutställningar 145 14.4.10 Statliga utställningsgarantier 147 14.4.11 Icke-statliga kulturlokaler 150 14.4.12 Regeringens övriga förslag på museiområdet 151 14.4.13 förslag om tidsbegränsade nationella uppdrag till museerna 151 14.5 Arkiv 152 14.5.1 Inriktningen på de framtida insatserna för arkivområdet 153 14.6 Kulturmiljö 155 14.6.1 Inriktningen på de framtida insatserna för kulturmiljöområdet 156 14.6.2 Ansvarsfördelningen inom kulturmiljöarbetet 158 14.6.3 Bygghyttor, sysselsättning och utbildning 159 14.6.4 Industriminnen 161 15 Massmedier 162 15.1 Dagspress och taltidningar 164 15.1.1 Inriktningen på de framtida insatserna för dagspressen 165 15.1.2 Förändringar av dagstidningsbegreppet samt hu stödberättigade dagstidningar skall särskiljas 167 15.1.3 Driftsstöd till dagspressen 170 15.1.4 Utvecklingsstöd till dagspressen 171 15.1.5 Distributionsstöd till dagspressen 172 15.1.6 -94:s övriga förslag 177 15.1.7 Regeringens övriga förslag på dagspress- och taltidningsområdet 177 15.2 Radio och TV 178 15.2.1 Statens insatser inom radio- och TV-området 178 15.2.2 förslag om radio och television 179 15.2.3 Svensk TV-produktion 180 15.2.4 Digital radio och TV 181 16 Vissa övergripande frågor 182 16.1 Mångkultur och internationellt samarbete 182 16.2 Informationssamhället och utredningen om "Kulturnät " 186 16.3. Funktionshindrades kulturella möjligheter 188 16.3.1 Handlingsprogram för ökat deltagande i kulturlivet 189 17 191 18 Reformerat system för stöd till regional kulturverksamhet m.m.195 18.1 Reformerat system för stöd till regional kulturverksamhet195 18.1.1 Nuvarande bidragssystem 195 18.1.2 Reformerat bidrag till regional kulturverksamhet196 18.2 Fortsatt utveckling av mål och resultatdialogen 200 18.3 203 19 Författningskommentar 206 Bilaga 1 Sammanfattning av 211 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 229 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till - bibliotekslag, - lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvalt- ningsuppgifter inom verksamhetsområde, 2. godkänner det som regeringen förordar om - de nationella kulturpolitiska målen, - individuell visningsersättning (avsnitt 6.2), - utökat uppdrag för vad gäller det internationella konstnärsutbytet (avsnitt 6.5.2), - inrättandet av ett statligt stöd för verksamhet med länskonstnärer (avsnitt 6.6), - grunderna för ett nytt statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbiblioteken (avsnitt 7.3), - tidsbegränsat nationellt uppdrag till barn- och ungdomsteater (avsnitt 8.2.2), - inriktningen på Svenska Rikskonserters verksamhet (avsnitt 10.3), - tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området musik (avsnitt 10.5), - tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området ungdomskultur (avsnitt 10.6), - inrättande av ett bidrag till regionala resurscentrum för film och video (avsnitt 11.4), - tidsbegränsat nationellt uppdrag till regional och lokal filmverk- samhet med tyngdpunkt på barn och ungdom (avsnitt 11.5), - att skall få ett nätverksansvar för nutida konst- hantverk och formgivning (avsnitt 12.4), - en vidgad uppgift för (avsnitt 13.3), - att av nutida svensk konst i utlandet skall upphöra och att uppgifterna skall övertas av Statens konstmuseer, (avsnitt 13.5), - tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området samtidskonst (avsnitt 13.6), - tidsbegränsat nationellt uppdrag inom museiområdet (avsnitt 14.4.3), - skiljande av från och inrättande som en egen ny myndighet (avsnitt 14.4.4), - sammanläggning av i med (avsnitt 14.4.5), - statligt övertagande av huvudmannaskapet för i och inrättande av en samlad etnografisk museimyndighet förlagd till innefattande även Folkens museum-etnografiska, och (avsnitt 14.4.7), - inrättande av en ny myndighet som tar över Stiftelsen ningars verksamhet (avsnitt 14.4.9), - förändringar av dagstidningsbegreppet samt hur stödberättigade dagstidningar skall särskiljas (avsnitt 15.1.2), - övergångsregler för driftsstöd till dagspressen (avsnitt 15.1.3), - avveckling av utvecklingsstödet till dagspressen (avsnitt 15.1.4), - förändringar av reglerna för distributionsstöd till dagspressen (av- snitt 15.1.5), - riktlinjerna för ett enhetligt utformat bidragssystem för regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer, länsbibliotek, länskonstnärer samt regionala resurscentrum för film och video (avsnitt 18.1), 3. godkänner de ekonomiska förpliktelser för staten som följer av avtalet mellan staten och En Bok för (avsnitt 7.5), 4. medger att det allmänna bemyndigande att lämna utställningsgarantier som har meddelat regeringen utvidgas i enlighet med förslaget (avsnitt 14.4.10). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till bibliotekslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. 2 § Till främjande av intresse för läsning och litteratur, information, upplys- ning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt skall alla medborgare ha tillgång till ett folkbibliotek. Folkbiblioteken skall verka för att databaserad information görs tillgänglig för alla medborgare. Varje kommun skall ha folkbibliotek. 3 § På folkbiblioteken skall allmänheten avgiftsfritt få låna litteratur . Bestämmelsen hindrar inte att ersättning tas ut för kostnader för foto- kopiering, porto och andra liknande tjänster. Inte heller hindrar den att en av- gift tas ut i de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar tillbaka det som de har lånat. 4 § Ett länsbibliotek bör finnas i varje län. Länsbiblioteket skall bistå folkbiblioteken i länet med kompletterande medieförsörjning och andra regionala biblioteksuppgifter. För den kompletterande medieförsörjningen skall också finnas en eller flera lånecentraler. 5 § Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. 6 § Det skall finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla högskolor. Dessa bibliotek skall inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid högskolan svara för biblioteksservice inom högskolan och i samverkan med landets biblioteksväsen i övrigt ge biblioteksservice. 7 § Kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Landstingen ansvarar för länsbiblioteken. Staten ansvarar för högskolebiblioteken och lånecentralerna samt för sådan biblioteksverksamhet som enligt särskilda bestämmelser ankommer på staten. 8 § Folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt funk- tionshindrade samt invandrare och andra minoriteter bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. 9 § Folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. 10 § Länsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek och andra statliga forskningsbibliotek m.m. skall avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna sam- lingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken och bistå dem i deras strävan att erbjuda låntagarna en god biblioteksservice. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:318) om överlämnande av för- valtningsuppgifter inom verksamhetsområde skall införas en ny paragraf, 3 §, av följande lydelse. 3 §1 Föreningen i (BUS) prövar frågor om individuell fördelning av statliga medel till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på något annat allmännyttigt sätt. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** 1 Förutvarande 3 § upphävd genom 1994:305. 3 Ärendet och dess beredning 3.1 uttalade att en kulturpolitisk utredning med parlamentarisk sammansättning borde tillsättas med huvuduppgift att utvärdera i vilken utsträckning kulturpolitiska mål har uppfyllts (bet._1991/92:KrU18, rskr. 1991/92:204). bemyndigade den dåvarande regeringen chefen för departementet att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att utvärdera kulturpolitikens inriktning med utgångspunkt kulturpolitiska mål. Utredningen fick också i uppdrag att göra en samlad bedömning av vilka krav och utmaningar kulturpolitiken har att möta på och att lämna förslag om mål för kulturpolitiken och åtgärder för att främja kulturlivet. Kommittén antog namnet (Ku 1993:03). Genom beslut gav regeringen tilläggsdirektiv till . överlämnade sitt slutbetänkande Kultur- politikens inriktning (SOU 1995:84). Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. lämnades även utvärderingsrapporten kulturpolitik (SOU 1995:85) med en tabellbilaga. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns publicerad i departementspromemorian Remissvar på (Ds 1996:23). genomförde även en resande remiss till landets samtliga län. Departementet besökte gruppvis länen för diskussioner med företrädare för kommuner, landsting, kulturinstitutioner, fria konstutövare m.fl. Dokumentationen från de resande remisserna finns tillgänglig i Kultur- departementet (dnr Ku95/2303/ESU). slutbetänkande innehåller ett stort antal förslag. Kommittén betonar dessutom olika förhållanden inom kulturlivet utan att direkt koppla dessa till några konkreta förslag. Under beredningen av denna proposition har regeringen enbart behandlat de uttryckliga förslagen från utredningen. Förslagen är av varierande karaktär. I många fall avser de åtgärder som regeringen kan ta ställning till utan särskilda prövning. I de fall regeringen redan har genomfört eller avser att genomföra sådana förslag lämnas uppgift om detta för information. En del av utredningens förslag bör enligt regeringen inte genomföras. Vissa av dessa kommenteras i anslutning till berörda områden i proposi-tionen. 3.2 , och Internationella kulturutredningen bemyndigade den dåvarande regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av betydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningen mellan Riks- teatern och länsteatrarna (Ku 1993:04). Mot bakgrund av senare uttalande vid behandlingen av övergripande kulturfrågor (bet. 1992/93: KrU17, rskr. 1992/93:249) beslutade regeringen att utredningen skulle arbeta som en kommitté med parlamentarisk sammansättning. Kommittén, som antog namnet , överlämnade betänkandet Teaterns roller (SOU 1994:52). Betänkandet har remissbehandlats. bemyndigades chefen för även att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av mål- och strukturfrågor m.m. inom det statliga och statsunderstödda museiväsendet (Ku 1993:05). Mot bakgrund av senare uttalande vid behandlingen av övergripande kulturfrågor (bet. 1992/93:KrU17, rskr. 1992/93: 249) beslutade regeringen att utredningen skulle arbeta som en kommitté med parlamentarisk sammansättning. Kommittén, som antog namnet , överlämnade betänkandet Minne och bildning. Museernas uppdrag och organisation (SOU 1994:51). Betänkandet har remissbehandlats. bemyndigades chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att göra en samlad bedömning av vilka följder som den ökade internationaliseringen, främst Europaintegrationen kan medföra inom kulturpolitiken (Ku 1993:07). Kommittén, som antog namnet Internationella kulturutredningen, överlämnade betänkandet Vår andes stämma - och andras. Internationalisering och kulturpolitik (SOU 1994:35). Betänkandet har remissbehandlats. överlämnade regeringen betänkandena från , och Internationella kulturutredningen till . Till betänkandena hade då fogats remissvar och sammanställningar av dessa. Betänkandena och remissvaren skulle enligt direktiven bilda underlag för fortsatta överväganden. Remisssammanställningarna finns tillgängliga i . 3.3 Andra utredningar och underlag av betydelse för propositionen Följande ärenden har, utöver tidigare nämnda utredningar, utgjort underlag för propositionen: Statliga utställningsgarantier (Ds 1995:79) utreder museernas försäkrings- frågor. Betänkandet har remissbehandlats. Vårt dagliga blad - stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37), -94 berör den framtida presspolitiken. Betänkandet har remissbehandlats. Distributionsstödet till dagspressen (Ds 1996:5) var resultatet av en utredning inom , efter att hemställt hos regeringen att distributionsstödet till dagspressen skyndsamt skulle utredas ytterligare. Rapporten har remissbehandlats. Konst i offentlig miljö (SOU 1995:18) handlar om inriktning och organisation av statens insatser för konst i offentlig miljö m.m. Betänkandet har remissbehandlats. Konstnärens villkor (SOU 1990:39) utreder de statliga insatserna för att förbättra konstnärsskapets villkor. Betänkandet har remissbehandlats. Remissammanställningen finns tillgänglig i protokoll 1990/91:100, bil. Regional framtid (SOU 1995:27) diskuterar förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regional nivå. Betänkandet har remissbehandlats. Omprövning av statliga åtaganden (SOU 1995:93) utreder lämplig form för finansiering av framtida verksamheter som fortlöpande är beroende av statligt stöd men som inte bör bedrivas i myndighetsform. Några av de frågor i betänkandet som berör ansvarsområde tas upp i denna proposition, övriga frågor bereds vidare inom departementet. Rapporter från () diskuterar fördjupade riktlinjer för ansvarsfördelningen inom kulturmiljövården (dnr Ku 94/3458/K och dnr Ku 95/772/Ka). Rapporterna har remissbehandlats. särskilda delbetänkande (Ku 95/908/Ka) lämnar förslag om museets lokalisering. Betänkandet har remissbehandlats. Handläggningen av stödet till icke-statliga kulturlokaler (dnr Ku 95/1636/ Ka) är en utredning inom om icke-statliga kulturlokaler. Utredningen har remissbehandlats. Kommunala kulturutgifter i Stockholms-, (dnr Ku 95/2106/Ko) är en rapport som har utarbetats inom . En skrivelse från revisorer (dnr Ku 96/308/ESU) berör förslag angående museer och teatrar . Inför ett svenskt kulturnät. IT och framtiden inom kulturområdet (SOU 1996:110) är ett delbetänkande från Kulturnät - som innefattar en kartläggning av kulturinstitutionernas IT-användning och planerade IT-projekt samt förslag till en övergripande IT-strategi för kulturområdet. Statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek (Ku96/1221/Ko) är en promemoria som bildade underlag för en hearing i ämnet . Samtliga remissammanställningar finns tillgängliga i , utom där annat anges. Som underlag för denna proposition behandlar regeringen även de fördjupade anslagsframställningarna (FAF) och årsredovisningarna (ÅR) från myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. 3.4 Relation till budgetpropositionen 1997 Regeringens samlade förslag till statsbudget för presenteras i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1). Där behandlas samtliga anslag under inom utgiftsområdena 1 och 17. I denna proposition lämnar regeringen förslag om mål för en nationell kulturpolitik och inriktning för olika verksamheter inom kulturpolitikens område samt förslag om vissa nya stödformer. 4 Utvärdering och inriktning 4.1 kulturpolitik Med införandet av kulturpolitik blev kulturen i högre grad än tidigare en gemensam angelägenhet för hela landet. Genom att sätta upp mål för kulturpolitiken visade staten sin viljeinriktning. Målen kom också att snabbt anammas på alla nivåer i samhället och utgöra grunden för ett konkret reformarbete. De åtta målen sammanfattades i följande punkter: - Kulturpolitiken skall medverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas, - kulturpolitiken skall ge människor möjligheter till egen skapande aktivitet och främja kontakt mellan människor, - kulturpolitiken skall motverka kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet, - kulturpolitiken skall främja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet, - kulturpolitiken skall i ökad utsträckning utformas med hänsyn till efter- satta gruppers erfarenheter och behov, - kulturpolitiken skall möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse, - kulturpolitiken skall garantera att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs, - kulturpolitiken skall främja ett utbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- och nationsgränserna. reform innebar att synen på kultur vidgades. De kulturpolitiska ambitionerna riktades också mot skolan, arbetslivet, boendemiljön, förskolan och vården. Även regionalpolitiken har efter hand fått ett tydligare kulturinnehåll. Ett av inslagen kulturpolitiska beslut var att precisera ansvars- fördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna. Grundvalen för samhällets kulturpolitiska insatser skulle vara primärkommunernas stöd till kulturverksamhet. Verksamheter som var för stora för en enskild kommun och som i stället lyfts upp på länsplanet skulle landstingen, inte staten, ansvara för. Statens insatser skulle inrikta sig på att stimulera kulturverksamheten i landet och inte att reglera den. Inom delar av massmedieområdet, framför allt radion och televisionen, har styrmedlen utgjorts av lagar och tillståndsvillkor. Huvuddelen av de statliga anslagen och bidragen inom kulturområdet har lämnats som årliga verksam- hetsbidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner, fria grupper och en- skilda konstnärer, stöd inom vissa branscher, folkbildning, kulturmiljövård m.m. Statens uppgift skulle också vara att svara för kunskapsutveckling, information och opinionsbildning. Den centrala rollen i detta arbete har cen- trala myndigheter som , och haft. Utvecklingen Ytterst handlar medborgarnas deltagande i kulturlivet om individens val. Men det är det offentligas ansvar att bidra till att medborgarna har reella möjligheter att vara kulturellt aktiva. Hur väl de gångna tjugo årens kulturpolitik levt upp till målen är svårt att exakt fastställa. Enligt har nätet av regionalt verkande kulturinstitutioner stärkts . Det har t.ex. tillkommit 12 regionala teatrar och 4 kammarorkestrar.