prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående har förlikningsmannaexpeditionen begärt att få överskrida anslaget. Förlikningsmannaexpeditionen har dessutom enligt regeringsbeslut (A96/4174/AL) ålagts kostnaderna för den arbetsrättsliga medlargruppens arbete. Regeringen medgav (A96/4215/AL) överskridande av anslaget för innevarande budgetår med . Överskridandet finansierades genom en omfördelning av medel från anslaget B 2 Myndigheter inom arbetslivsområdet, anslagspost 4, punkt 1 genom regeringsbe- slut (A96/4523/AL). -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 2 317 tkr | -------------------------------------------------------------------- Förlikningsmannaexpeditionen har låga administrativa kostnader för sin verksamhet. Lokal hyrs hos i vilket gör att kostnaden för kontorsservice kan hållas mycket låg. Två personer tjänstgör på deltid vid förlikningsmannaexpeditionen. Därtill kommer ordförandens arbetsinsats som varierar beroende på situationen på arbetsmarknaden men som är mycket omfattande. Den mer svårbedömda delen av utgifterna är den för medlarinsatserna. Förlikningsmannaexpeditionen har föreslagit en höjning av anslaget inför kommande budgetår. Anledningen är främst att verksamheten är av jourliknande karaktär och att anslagsformen nu ändras från förslagsanslag till ramanslag. Kostnaderna för ersättning till medlare är mycket svårbedömda. med särskilt hög arbetsbelastning måste förlikningsmannaexpeditionen anställa extrapersonal. Förlikningsmannaexpeditionen menar dessutom att ersättningen till medlarna betraktas som relativt låg och att det finns behov av att räkna upp ersättningen för att få kompetenta medlare att acceptera uppdragen. Med hänsyn till svårigheten att bedöma kostnaderna till följd arbetskonflikter samt att de konflikter på arbetsmarknaden som kräver medling har ökat, både i antal och omfattning , anser regeringen att en höjning av anslaget är befogad. Av årsredovisningen framgår att verksamheten var intensiv under slutet av /95. tog avtalsrörelsen fart och arbetstvisterna ökade. I så gott som samtliga fall av anmälda tvister, alltså även de där medlare ej förordnades, hade expeditionen överläggning med parterna. Utvecklingen är naturligtvis svårbedömd. Troligtvis kommer dock medlingsinsatserna att öka successivt i takt med att ett stort antal avtal på arbetsmarknaden löper ut. Konflikterna tenderar att bli mer komplexa och svårlösta vilket påverkar medlarinsatsernas längd. Längre medlarinsatser påverkar inte förlikningsmannaexpeditionens arbete men väl medlarnas och därmed också utgifterna för förlikningsmannaexpeditionen. 1994/95 Utgift 371) 1995/96 Anslag 83 Utgiftsprognos 80 därav 1996 55 1997 Förslag 57 1998 Beräknat 55 1999 Beräknat 57 1) Beloppen anges i tusental kr för arbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Nämnden sammanträder endast då den skall lämna utlåtande i ett ärende. Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning per sammanträdesdag. Utöver arvodes- och ersättningskostnader har nämnden endast små utgifter i form av reseersättning, brevporto m.m. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 57 tkr | -------------------------------------------------------------------- Årsredovisning upprättas av Kammarkollegiet. Nämnden har erhållit dispens från kravet på resultatredovisning enligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. Nämnden handlägger ett fåtal ärenden och det är troligt att antal inkommande ärende ligger kvar på ungefär samma nivå. 1994/95 Utgift 21 117 1) 1995/96 Anslag 24 195 Utgiftsprognos 23 138 därav 1996 23 138 1997 Förslag 24 195 1998 Beräknat 24 195 1999 Beräknat 24 195 1) Beloppen anges i Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet. Genom sin anslutning till blev medlem av Internationella arbetsorganisationen (). är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. ILO:S främsta mål är att främja sysselsättning, förbättra arbets- och levnadsvillkor samt värna om fackliga fri- och rättigheter. beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, fastställde medlemsländernas bidrag för . Dessa bidrag grundar sig beslut om program och budget för perioden . Programmet utgår från real nolltillväxt. Mål som särskilt prioriteras program är att främja demokrati och mänskliga rättigheter, lindra arbetslöshet och fattigdom, avskaffa barnarbete, verka för social trygghet och arbetarskydd. Över budgeten finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, sekretariat i (), de regionala och lokala kontoren och 14 s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. budget omfattar för totalt . Medlemsbidragen beräknas efter samma kriterier som bidragen till FN. andel utgör av budgeten. Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag ett följande år genom ett s.k. incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift 1996 , motsvarande och 1997 ca . Beloppet i kronor beror även på rådande valutakurs vid betalningstillfället. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 24 195 tkr | -------------------------------------------------------------------- Som medlem av bör betala den fastställda medlemsavgiften. 1994/95 Utgift 4 0001) 1995/96 Anslag 6 000 Utgiftsprognos 6 000 därav 1996 4 000 1997 Förslag 4 000 1) Beloppen anges i tusental kr Stiftelsen är en gemensam , och med uppgift att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna av de tre länderna. Stiftelsen är belägen i kommun. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 4 000 tkr. | | | | Beräknade avgiftsinkomster 48 700 tkr | | | | Övrigt | | bör bemyndiga regeringen att träffa ny överenskommelse| | med och om stiftelsen. Överenskommelsen bör längst| | avse . | | Den för , och gemensamma | | utbildningsverksamheten inrättades 1970 som ett AMU-center. År | | 1986 fördes centret över till AMU-gruppen och utgjorde där en | | egen myndighet. ombildades myndigheten till | | en svensk stiftelse, Stiftelsen (prop. | | 1990/91:2, bet 1990/91:AU14, rskr. 1990/91:28) Ombildningen | | syftade till att ge en verksamhetsform som bättre tillgodoser | | kraven på att vara en gemensam tre länderna, | | och som ger dessa möjlighet till likvärdigt inflytande. | | Utöver statsbidraget finansieras Stiftelsens verksamhet genom | | intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. För verksamhetsåret | | 1995 redovisar stiftelsen en omsättning på 52,7 miljoner | | kronor. Till grund för verksamheten ligger bl.a. en | | överenskommelse av mellan , | | och . | | En ny överenskommelse träffades den då Svenska staten| | åtog sig att bidra till | | stiftelsens verksamhet med ett årligt belopp om 4 miljoner | | kronor (prop. 1993/94:64, bet. 1993/94:AU8, rskr 1993/94:29). | | Medlen får användas till att finansiera personalutvecklings- och| | marknadsföringsinsatser, till sociala insatser för eleverna, | | bl.a. för att främja det nordiska samarbetet mellan eleverna | | samt för att utveckla och anpassa utbildningen till de olika | | ländernas behov. | | Frågan om därefter bör lämna ytterligare bidrag skall | | enligt överenskommelsen behandlas i samband med den uppföljning | | av överenskommelsen som skall göras av länderna vart tredje | | verksamhetsår. | | | | | | Resultat | | Överenskommelsen mellan länderna som gäller t. o. m 1996 innebär| | bland annat att den fasta årsbeställningen uppgår till 140 | | platser för , 100 för och 50 för . | | I genomsnitt har antalet elever varit totalt 327 under hela | | året, vilket innebär att av elevantalet är | | beställningar utöver den fasta kvoten i överenskommelsen mellan | | länderna. En målsättning är att successivt öka andelen sålda | | utbildningsplatser på den öppna marknaden.En omfattande omställning och utveckling av organisationen pågår | | i syfte att bättre anpassa verksamheten till | | arbetsmarknadens behov. Statsbidraget har till stor del tagits | | i anspråk till det kompetenshöjningsprogram för lärarna som utgör| | en del av förändringsarbetet. | | Omställningsarbetet grundar sig på en marknads- och | | situationsanalys, utifrån denna har framtida utbildningsområden | | tagits fram. Verksamhetens starka och svaga sidor har | | analyserats och handlingsplaner tagits fram. Prioriterade | | utbildningsområden är service/turism, informationsteknik, | | teknik/industri och hantverk. -------------------------------------------------------------------- | Stora ansträngningar görs också för att effektivisera utbildnings-| | verksamheten så långt som möjligt med bibehållen kvalitét på under-| | visning och sociala aktiviteter. | | | | | | Slutsatser | | En ny överenskommelse bör träffas mellan , och | | . bör bemyndiga regeringen att träffa denna nya | | överenskommelse med de båda länderna. Överenskommelsen bör längst| | avse . -------------------------------------------------------------------- | 5 Jämställdhetsfrågor | | 5.1 Allmän inledning | | | | Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla delar av regeringens politik. Det innebär bl.a. att det åvilar varje departement att inom sina respektive ansvarsområden vidta åtgärder för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetsliv och samhälle. Regeringen prioriterar arbetet med att utveckla arbetssätt som leder till ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löpande planerings- och utvecklingsarbetet på alla sakområden. kommer regeringen att överlämna en särskild skrivelse till med en redovisning av hur jämställdhetspolitiken har utvecklats . Där redogörs också för den fortsatta inriktningen av jämställdhetspolitiken. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning (). Anslag Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Jämställdhetsombuds- mannen 9 13 13 9 14 14 14 C 2. Särskilda jämställdhets- åtgärder 6 21 21 14 14 14 14 C 3. Bidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verk- samhet 3 5 5 3 3 3 3 Totalt för verksamhetsområdet 18 39 39 26 31 31 31 1994/95 Utgift 8 9961) Anslagssparande 782 1995/96 Anslag 13 489 Utgiftsprognos 13 489 därav 1996 8 998 1997 Förslag 14 039 1998 Beräknat 14 012 1999 Beräknat 14 298 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas kostnader för Jämställdhetsombudmannen (JämO) med kansli och för . De övergripande målen för JämO är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs, dels genom information och rådgivning, dels genom uppföljning av kraven om aktiva åtgärder samt genom att bistå arbetstagare och arbetssökande som anmäler överträdelse av förbuden mot könsdiskriminering. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antal anmälningar om könsdiskriminering och om arbetsgivares brist på aktiva åtgärder enligt jämställdhetslagen. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som ålagts myndigheten. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget förbrukats. Samma resultat förväntas enligt prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår. resursbehov beräknas inte komma att öka jämfört med anslaget för innevarande budgetår. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 14 039 tkr | -------------------------------------------------------------------- JämO:s årsredovisning visar att resultatet ligger i linje med de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Myndighetens resultatredovisning visar dock tydligt att resurserna varit otillräckliga för att möta de ökade krav som ställts på myndigheten. Ärendemängden ökade avsevärt under /95, både när det gäller anmälningar om könsdiskriminering och anmälningar om att arbetsgivare inte uppfyller jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. På grund av knappa resurser har JämO i flera fall begärt förlängda preskriptionstider för att hinna handlägga inkomna anmälningar om könsdiskriminering. Genom ändring i jämställdhetslagen som trädde i kraft har JämO tillsyn över hela arbetsmarknaden när det gäller lagens krav på aktiva jämställdhetsåtgärder och upprättandet av årliga jämställdhetsplaner. Det gäller även arbetsplatser som träffat kollektivavtal på jämställdhetsområdet. Denna ändring har medfört att JämO:s arbetsbelastning ökat väsentligt. Vidare har myndighetens arbete med lönefrågor intensifierats både på grund av lagändringen och på grund av det ökade antalet anmälningar om lönediskriminering. Av årsredovisningen framgår vidare att det skett en stor ökning av efterfrågan på information och medverkan i utbildnings- och konferensverksamhet. På grund av bristande resurser har JämO inte kunnat möta det ökade behovet på ett tillfredsställande sätt. JämO redovisar främst kvantitativa resultat av sin verksamhet. Effekter av jämställdhetsarbete är svåra att mäta i ett kort perspektiv. Den kvantitativa analysen visar att styckkostnaderna för diskriminerings- ärenden och ärenden som rör aktiva jämställdhetsåtgärder sjunkit i jämförelse med /94. På informationsområdet har styckkostnaderna ökat något. JämO har en central roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Från och med /95 ökades JämO:s resurser i samband med ändringen av jämställdhetslagen. För /96 beräknades ingen ytterligare förstärkning av resurserna eftersom JämO haft att bedöma lagändringens betydelse för myndighetens arbete. Av anslagsframställningen framgår dock tydligt att ytterligare resurser är nödvändiga för att JämO skall kunna möta det ökade krav som bl.a. lagändringen medfört. Kraftfulla insatser kommer att vara nödvändiga för att nå uppsatta mål på området. Regeringens slutsats är att anslaget bör ökas med . innebär det att anslaget beräknas till . beräknas utgifterna till . Beräkningarna utgår från att anslaget räknas upp med pris- och löneutvecklingen. beräknas på motsvarande sätt utgifterna till 14 298 tkr. 1994/95 Utgift 5 5001) Reservation 28 541 1995/96 Anslag 20 559 Utgiftsprognos 20 559 därav 1996 13 706 1997 Förslag 13 706 1998 Beräknat 13 706 1999 Beräknat 13 706 1) Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas kostnader för särskilda åtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och samlade satsningar för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna under anslaget är förekomsten av projekt och utvecklingsarbete på jämställdhetsområdet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att hälften av anslaget förbrukats. En av orsakerna till detta är att kostnaderna för vissa av de beslutade projekten betalas först under innevarande budgetår. För innevarande budgetår förväntas enligt prognosen anslaget förbrukas. bör inriktningen vara fortsatt satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 1994/95 Utgift 3 4321) Reservation 0 1995/96 Anslag 5 148 Utgiftsprognos 5 148 därav 1996 2 574 1997 Förslag 3 432 1998 Beräknat 3 432 1999 Beräknat 3 432 1) Beloppen anges i tusental kr Det övergripande målet är att genom stödet stärka kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Bidraget skall användas till kostnader för kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Bidrags- bestämmelserna finns i förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att de anvisade medlen tagits i anspråk. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslaget kommer att förbrukas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 3 432 tkr | -------------------------------------------------------------------- Under innevarande budgetår har 19 kvinnoorganisationer beviljats stöd. Två nya organisationer sökte stöd och en av dessa uppfyllde kraven enligt förordningen. Kvinnoorganisationerna fortsätter att förlora medlemmar även om bilden inte är entydig. Antalet medlemmar har ökat inom bl.a. organisationer med internationell verksamhet, invandrarverksamhet och förbund riktade till yrkeskvinnor. För att göra det möjligt för kvinnoförbunden att arbeta i andra former och engagera nya grupper av kvinnor har stödets inriktning delvis förändrats. Stödet utgörs av ett särskilt grundbidrag och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget, som var medlemsbaserat, har från och med innevarande budgetår gjorts om till ett projektbidrag för förnyelse och utveckling av kvinnoorganisationernas arbete. Sådant projektstöd har sökts och beviljats 16 av de 19 organisationerna. En särskild utvärdering av projektstödet skall genomföras. Kvinnoorganisationernas arbete med att utveckla och förnya sin verksamhet bör ges fortsatt stöd. Det är särskilt viktig att försöka nå nya grupper av kvinnor och bygga vidare på det arbete som sker i nätverk, aktionsgrupper och i samband med olika lokala aktiviteter. Regeringen bedömer att anslagsnivån ska vara oförändrad. Verksamheten inom Statliga arbetsgivarfrågor omfattar dels myndigheterna (AgV) och Statens löne- och pensionsverk (SPV), dels anslag som tillkommit med anledning av avtal och överenskommelser mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet och som rör arbets- och anställningsvillkor för de statligt anställda. AgV:s övergripande mål är att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. Motsvarande mål för SPV är att verka för att dess verksamhet bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet att utbetalningar av löner och pensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet arbetsgivarfrågor framgår av följande sammanställning (). Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 Stabsuppgifter vid Arbets- givarverket 1 6 3 3 3 3 3 D 2. Vissa avtalsstyrda anslag 134 22 23 8 15 15 15 D 3. Statliga tjänstepensioner m.m.- - - - 8 027 8 118 8 108 D 4. Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området 22 - 24 16 78 0 0 Totalt för verksamhetsområdet1) 157 28 50 27 8 122 8 135 8 125 1) Totalbeloppet i tabellen skiljer sig från summan av beloppen i tabellen. I det totala beloppet ingår även bakomliggande decimaler. 1994/95 Utgift 8111) 1995/96 Anslag 5 745 Utgiftsprognos 2 818 därav 1996 2 818 1997 Förslag 3 000 1998 Beräknat 3 000 1999 Beräknat 3 000 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget är avsett för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos (AgV) och som normalt inte ingår i AgV:s arbete. De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, särskilda beställningar/uppdrag från regeringen, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagandeärenden, funktion enligt beredskapsförordningen. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att större delen av anslaget, kvarstod vid budgetårets utgång. Dessutom visar prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår att en betydande del av anslaget kommer att vara outnyttjat. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 3 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- Mot bakgrund av tidigare och nuvarande belastning på anslaget föreslås anslaget minska något, men ändå befinna sig på en sådan nivå att regeringen skall kunna lämna och erhålla uppdrag som bedöms erfordras på det arbetsgivarpolitiska området. har utgifterna beräknats uppgå till , dvs samma nivå som för . 1994/95 Utgift 133 9001) 1995/96 Anslag 21 751 Utgiftsprognos 22 751 därav 1996 7 773 1997 Förslag 14 500 1998 Beräknat 14 500 1999 Beräknat 14 500 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget omfattar innevarande budgetår de två anslagsposterna, Avgångsbidrag på grund av vilande rätt och Administration av statens personskadeförsäkring m.m. Fr.o.m. återfinns enbart anslagsposten Administration av statens personskadeförsäkring m.m. under anslaget. Anslaget täcker kostnader för Arbetsmarknadsförsäkringars (AMF- trygghetsförsäkring) medverkan i administrationen av statens personskade- försäkring m.m. AMF:s medverkan är reglerad i ett av regeringen godkänt avtal . har tecknat överenskommelse med Konsortiet för AMF-trygghetsförsäkring om dels prolongering av avtalet till och med från vilket datum det upphör att gälla om inte företrädare för staten och Konsortiet före överenskommer om annat, dels ersättning för administration av statens personskadeärenden . Överenskommelsen har godkänts av regeringen. Enligt vad som inhämtats från har inga nya överenskommelser träffats före . fastställdes kostnaderna till . I förhållande till vad som tagits upp på statsbudgeten för bå 1995/96 kommer anslagsposten att överskridas med . Detta är finansierat med medel som ej disponerats från det s.k. Täckningsanslaget som tidigare fanns uppfört på statsbudgetens sjunde huvudtitel. Budgeten /96 beräknades utifrån den överenskommelse som fanns för . Överenskommelsen /96 blev dyrare. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Anslag 14 500 tkr | -------------------------------------------------------------------- Utredningen om arbetsgivaravgifter för statliga myndigheter har i sitt betänkande "Fullt ekonomiskt arbetsgivaransvar" (SOU 1995:9) föreslagit att skall utarbeta förslag till en försäkringslösning för att finansiera ersättning enligt . Utredningen föreslår att nuvarande kollektiva finansiering, inkl. kostnaderna för administrationen, upphör. Mot bakgrund av att nuvarande kollektiva finansiering föreslås upphöra (Se volym 1, avsnitt 5.6 Beräkning av myndigheternas kostnader för vissa avtalsstyrda förmåner) och i avvaktan på förhandlingsresultatet för , har kostnaderna beräknats utifrån innevarande års nivå på anslaget, dvs . Kostnaderna har beräknats till samma belopp . Anslaget försvinner som en konsekvens av det förslag som ligger. 1997 Förslag 8 027 0001) 1998 Beräknat 8 118 000 1999 Beräknat 8 108 000 1) Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Utgifterna redovisades tidigare på , netto, och tas fr.o.m. upp som ett anslag på statsbudgeten i enlighet med principen att redovisa statens inkomster och utgifter brutto. Motsvarande inkomster för dessa personalpensionsförmåner utgörs främst av det lönekostnadspålägg (LKP) som myndigheterna betalar enligt förordningen (1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg och som redovisas under . Inkomsterna har understigit utgifterna beroende på storleken på LKP och på strukturförändringar inom statsförvaltningen. Fr.o.m. belastas dessutom anslaget D 3. av en del av de utgifter som under /96 redovisades på anslaget E 5. Tjänstepensioner för skolledare och lärare.