prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Även möjligheterna till ekonomiska analyser av miljöfrågor ökar. Huvuddragen i regeringens forskningspolitik framgår av avsnitt 3.4. Mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken. Forskningen inom verksamhetsområde, som finansieras inom utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning, beskrivs närmare i avsnitt 3.11.1 De statliga forskningsresursernas omfattning och inriktning för perioden . Sammanfattning av medel för forskning inom utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning (): Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1995/961) 1997 1998 1999 Universitet och 8 386 5 647 5 801 5 994 högskolor Forskningsråd 2 545 1 521 1 566 1 615 m.m. Internationellt 572 327 181 185 samarbete Vissa bibliotek, institut,505 361 370 381 bidrag m.m. Dyrbar vetenskaplig 158 91 94 97 utrustning Forskning om 12 8 - - universitet och högskolor Forskning inom 40 8 8 8 skolväsendet Summa 12 218 7 963 8 020 8 280 1) Avser 18 månader Som framgår av sammanställningen uppgår regeringens förslag avseende forskning och forskarutbildning inom verksamhetsområde för till för . En närmare redovisning av förslagen ges i budgetpropositionen. Till verksamhetsområde avseende forskning hör forskning och forskarutbildning, vetenskapliga bibliotek, viss övrig infrastruktur för forskning, forskning om universitet och högskolor och forskning inom skolväsendet. Den grundläggande forskningen utgör en bas för såväl den högre utbildningen som för övrig forskning och utveckling. Universitetens och högskolornas utbildning skall vila på vetenskaplig grund, vilket förutsätter ett nära samband mellan utbildning och forskning. Resultat från grundforskningen ligger ofta till grund för tillämpad forskning och ny teknik. Stöd till forskning utgör vidare ett sätt att tillgodose samhällets behov av personer med vetenskaplig utbildning och kompetens. Grundforskningen och forskarutbildningen bedrivs huvudsakligen vid tretton universitet och högskolor. Dessa är de sju universiteten i , , , , , samt (som ligger inom ansvarsområde), de tre fackhögskolorna , Kungl. Tekniska högskolan och samt de enskilda högskolorna , och i . De mindre och medelstora högskolorna förfogar över särskilda medel för forskningsstödjande åtgärder. Därutöver finns vissa särskilda forskningsinstitut och nationella inrättningar. Huvuddelen av statens anslag för forskning kanaliseras antingen direkt till och högskolor, huvudsakligen i form av fakultetsanslag eller via forskningsråden och sektorsforskningsorganen. Andelen statligt finansierad forskning via fakultetsanslagen varierar mellan olika fakultetsområden från inom de humanistiska och teologiska fakultetsområdena till för de medicinska och tekniska fakulteterna. Anslagen till forskning vid fakulteterna omfattade /96 () . Av dessa medel föreskrevs att fördelat på fakultetsområde och utbildningsort skulle användas för studiefinansiering inom forskarutbildningen. Härutöver anslogs medel till forskarutbildning av forskningsråd och sektorsorgan m.fl. har även särskilda medel avsatts för forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor. Dessa medel har varit avsedda för att bidra till att öka omfattningen av forskningen vid dessa högskolor, öka andelen forskarutbildade lärare samt öka andelen studerande som går vidare till forskarutbildning. Totalt avsattes /96 () för insatser inom detta område. har även beslutat att de konstnärliga högskolorna skall ägna sig åt konstnärligt utvecklingsarbete. För detta ändamål anvisades /96 () nära . Resurser inom verksamhetsområdet och internationella forskningsinsatser innefattar (), Humanis- tisk-samhällsvetenskapliga (), Medicinska (MFR), Naturvetenskapliga (NFR) och Teknikvetenskapliga (TFR) forskningsråden samt Rymdstyrelsen. Forskningsråden fördelar främst medel för forskningsprojekt vid universitet och högskolor och har till uppgift att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning. Resurserna avseende forskningsinsatser innefattar vidare vissa bibliotek och forskningsinstitut, infrastruktur för forskning samt samordning av forskningssamarbete mellan och EU, Europeisk forskningssamverkan och dyrbar vetenskaplig utrustning. Inom området finns Kungl. har en viktig uppgift i att skapa förutsättningar för forskning samt att stärka svensk informationsförsörjning. /96 () anvisades ca för nationella och internationella forskningsresurser. Regeringen redovisar i följande avsnitt 10.2 sin bedömning av vissa frågor gällande forskningsrådsorganisationen och forskningsråden under . Forskningsbiblioteken har behandlats i avsnitt 3.10 och EU/behandlades i avsnitt 3.13.5. Forskningen vid universitet och högskolor beskrivs endast kortfattat i denna proposition. En utförligare redovisning lämnas i budgetpropositionen för . Motsvarande gäller för , polarforskning och rymdforskning samt vissa bidrag för forskningsändamål (, Medelhavsinstituten samt Kungl. ) som således behandlas i budgetpropositionen. bedriver och främjar forskning inom rymdfysik med huvudverksamheten förlagd till . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att institutet anvisas . Anslaget för rymdforskning avser kostnaderna för svensk rymdforskning med hjälp av satelliter, sondraketer och ballonger. Medlen disponeras av Rymdstyrelsen (se avsnitt 14) och den svenska rymdverksamheten behandlas utförligare i Närings- och avsnitt (14.5.1). Medlen under anslaget fördelas på motsvarande sätt som forskningsrådens medel och de generella bedömningar som regeringen gör beträffande dessa, t.ex. vad avser förnyelse, kvalitet och tvärvetenskap gäller i tillämpliga delar även för detta anslag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anvisas för rymdforskning, vilket innebär en viss besparing på anslaget. Anslaget för polarforskning disponeras av . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anvisas för ändamålet vilket innebär i huvudsak oförändrad resursnivå i jämförelse med innevarande år. Inom utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid avsätts medel för Arkivet för ljud och bild, vilket hör till verksamhetsområde. /96 (12 månader) anvisades till Arkivet för ljud och bild. Regeringens förslag i budgetpropositionen för innebär en resursnivå om . Den av regeringen tillsatta utredningen om en översyn av det svenska systemet för resurstilldelning till forskning har i betänkandet Forskning och pengar (SOU 1996:29) lämnat en rad förslag beträffande finansieringen av svensk forskning. Utredningen har sänts ut på remiss till berörda myndigheter och organisationer. Regeringens överväganden med anledning av utredningen och remissorganens synpunkter redovisas i avsnitt 3.12 och i avsnitt 10.2.6 om stärkt samverkan mellan forskningsråden samt i de olika departmentsavsnitten. En särskild utredare har lämnat förslag beträffande forskarutbildningens framtida utformning (Ds 1996:35). Denna utredning remissbehandlas och regeringen har för avsikt att behandla frågan i en proposition till . Viss sektorsforskning bedrivs inom ansvarsområde. Ett anslag för skolforskning disponeras av . Detta används för att stödja forskning om skolan, huvudsakligen vid universitet och högskolor. Anslaget uppgår /96 () till . Forskningsråden har en central roll inom den svenska grundforskningen i egenskap av deras nationella företrädare för forskarsamhället vid universitet och högskolor. Rådens majoritet består av valda representanter för högskolans forskning. Många av de deltagande forskarna har vidare centrala uppgifter inom fakulteter och institutioner, vilket ger en god grund för samverkan mellan finansierande och utförande nivå. Utbyggnaden av permanenta forskningsresurser vid de mindre och medelstora högskolorna innebär att förutsättningarna för att utse ledamöter i forskningsråden förändras. Regeringen avser att vidta erforderliga förordningsändringar. Forskningsrådens arbetsformer har debatterats där bl.a. medelsfördelningen till kvinnor, eventuellt gynnande av forskare i råd och beredningsgrupper samt uppföljningen och kontrollen av medelsanvändningen diskuterats. Vad gäller MFR har även beslutsformerna ifrågasatts och denna fråga berörs utförligare i rådets avsnitt i det följande. I egenskap av offentliga myndigheter har rådens verksamhet kunnat granskas i detalj av utomstående och råden har till följd av analyser av bl.a. RRV och regeringsbeslut men också som resultat av självprövning vidtagit olika åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Regeringen vill understryka vikten av att råden kontinuerligt och kritiskt granskar sin egen verksamhet och noga följer upp hur anslagsmedlen används. Regelbunden prövning av pågående tidskrävande projekt är angelägen särskilt i nuvarande ansträngda budgetläge. Rådens medel utgör tillsammans med fakultetsmedlen den huvudsakliga grundforskningsresursen vid universitet och högskolor. Rådsmedlens betydelse för kvalitet och förnyelse av den svenska grundforskningen är större än vad som följer av deras relativa andel eftersom de är mer rörliga än fakultetsmedlen och medelsanvändningen relativt snabbt kan anpassas till samhällets och forskningens krav. Råden är därför en strategisk resurs i den nationella forskningspolitiken. 10.2.2 Forskningsrådens roll för förnyelse och kvalitet i forskningen Forskningsrådens uppgift är att genom stöd till forskningsprojekt och forskartjänster stödja och bygga upp vetenskapligt betydelsefull forskning inom respektive verksamhetsområde. Rådens medel ges till tidsbegränsade projekt och söks i konkurrens mellan forskare. Råden har därmed ett särskilt ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen, förnya forskningen och främja rörlighet i systemet, både nationellt och internationellt. De har också genom sin vetenskapliga kompetens och överblick goda förutsättningar att uppfylla dessa krav. Internationella utvärderingar är ett värdefullt instrument för att bedöma forskningens kvalitet. Enligt regeringens uppfattning är det därför angeläget att samtliga forskningsråd genomför utvärderingar av den rådsstödda forskningen. Det är viktigt att dessa utvärderingar följs upp och leder till konkreta åtgärder. Forskningsråden bör framgent även uppmärksamma samhällsrelevansen hos forskningen och stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som för samhällets behov, vilket har angivits tidigare i denna proposition, avsnitt 3.4. Råden bör i anslutning till uppföljning och utvärdering av den forskning de stöder uppmärksamma projekt där forskningsresultatet lett till eller kan leda till exploatering eller annan direkt samhällsnytta. Råden bör vid behov stimulera berörda forskare att nyttiggöra resultaten samt lämna en samlad redovisning av forskning de bedömer vara strategisk såväl ur samhällets som forskningens synvinkel. Forskningsråden har även en viktig uppgift i att främja jämställdhet. I regeringens proposition Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (1994/95:164) föreslogs en rad åtgärder i syfte att öka jämställdheten vid universitet och högskolor. Bland annat har medel för postdoktorala stipendier, gästprofessurer och för kvinnliga forskare fördelats till forskningsråden. Samtliga forskningsråds och FRN:s instruktioner har kompletterats med ålägganden att främja jämställdhet. Forskningsråden bör även främja ett ökat medvetande om genusperspektiv i forskningen. Forskningsråden bör vidare lägga stor vikt vid samverkan över rådsgränserna. Den tvärvetenskapliga forskningen bör ges stärkta förutsättningar att utvecklas. I det följande föreslås att råden inrättar en särskild samverkansgrupp med uppgift att främja tvärvetenskap och jämställdhet. För att säkerställa förnyelse och föryngring förutsätter regeringen att samtliga forskningsråd fastställer regler för den tid forskare kan sitta i beredningsorgan till råden. I det följande redovisas regeringens syn på rådens ansvar för att främja förnyelse genom särskilda insatser för ökad rörlighet, föryngring och för nya forskningsområden. Forskningsråden föreslås som ett led i detta arbete få inrätta tidsbegränsade professurer. 10.2.3 Stöd till yngre forskare och främjande av rörlighet -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Det finns behov av ökade åtgärder för att| | stödja yngre forskare och för att främja forskarnas rörlighet. | | Forskningsråden och bör därför få i uppdrag att| | utarbeta ett program för ökat stöd till yngre forskare. | | Forskningsråden och bör även vidta åtgärder som| | främjar forskarnas rörlighet såväl nationellt som internationellt.| -------------------------------------------------------------------- Rådens årsredovisningar och anslagsframställningar ger en god bild av hur de fördelar sina resurser för att uppnå de verksamhetsmål som regeringen fastställt. Kvalitet, förnyelse, internationell anknytning och jämställdhet är i detta sammanhang nyckelbegrepp. Ansvaret för förnyelse av forskning innefattar både disciplinär och interdisciplinär utveckling, främjande av geografisk rörlighet och inte minst rekrytering av yngre forskare. De olika råden arbetar alla aktivt med dessa frågor, om än i varierande omfattning, och en hel rad olika verksamheter ingår i åtgärdsprogrammen. förbättrar sina möjligheter att särredovisa stödet till yngre forskare och konstaterar att rörligheten inom den svenska akademiska världen är låg. MFR ger särskilda bidrag till lovande yngre forskare och ökar antalet rörliga forskarassistenttjänster. NFR avser att öka stödet till yngre forskare och premierar rörlighet bl.a. genom ett särskilt stöd till hemvändande postdoktorer som väljer att etablera sig på nya högskoleorter. TFR stöder yngre forskare och rörlighet bl.a. genom olika doktorandprogram, t.ex. industridoktorandprogrammet som bidrar till ökad rörlighet mellan industri och universitet och högskolor. har i sitt betänkande Forskning och Pengar (SOU 1996:29) analyserat stödet till yngre forskare från råd och sektorsorgan. Utredningens analys bygger på en till ett urval forskare. Av analysen framgår att yngre forskare får väsentligt lägre bidrag än äldre forskare och att råden i stort sett är de enda externa finansiärer som stöder forskare . Utredningen drar slutsatsen att ett av forskningssystemets problem är svårigheten för yngre forskare att etablera sig som självständiga forskare. Skälen för regeringens bedömning: Stödet till yngre forskare är av stor vikt för förnyelsen av forskningen. Lovande yngre forskare bör på ett tidigt stadium ges möjlighet att få medel i sådan omfattning att de kan arbeta självständigt. Råden har i detta avseeende tagit på sig en särskild roll och fördelar betydligt mer medel till yngre forskare än övriga finansiärer. Denna roll bör enligt regeringens uppfattning ytterligare förstärkas. Regeringen avser att ge forskningsråden under , Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och () i uppdrag att i samråd och med utnyttjande av de olika rådens erfarenheter av egna åtgärder utarbeta ett program för ökat stöd till yngre forskare. Ett sådant program bör ha tonvikten på perioden nära efter disputationen, dvs. avse åtgärder för postdoktorer och forskarassistenter i form av fler tjänster och ökade möjligheter till projektstöd. Råden bör med sin höga vetenskapliga kompetens kunna identifiera särskilt lovande unga forskare. Ökad geografisk rörlighet är ytterligare ett viktigt medel för förnyelsen av svensk forskning och för att motverka stagnation och ökande medelålder i vissa forskarmiljöer. Även här har råden i egenskap av nationellt ansvariga grundforskningsfinansiärer ett stort ansvar. Den internationella rörligheten varierar kraftigt mellan olika discipliner. Inom medicin, naturvetenskap och teknik är det internationella perspektivet och därmed rörligheten över gränserna en självklar del av forskningen. Inom delar av humaniora och samhällsvetenskap är utbytet inte lika omfattande, delvis beroende på vissa ämnens nationella karaktär men även beroende på bristande finansiella förutsättningar. verkar inom EU för att öka det internationella utbytet inom dessa områden och det blir en viktig uppgift för bl.a. , FRN och SFR att se till att dessa möjligheter utnyttjas om vinner gehör för synpunkterna. I detta sammanhang bör yngre kvinnliga forskares möjligheter särskilt uppmärksammas. Den utvärdering som NFR gjort av sitt post- doktorprogram visar att kvinnliga yngre forskare, till skillnad från manliga, inte utnyttjar postdok-möjligheterna om de har familj. Till följd av förslag i propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (1994/95:164) har bl.a. särskilda medel fördelats till forskningsråden för postdoktorala stipendier för kvinnor. Vidare har medel för forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön fördelats. Det är angeläget att forskningsråden nu analyserar om ytterligare särskilda insatser skulle kunna gynna yngre kvinnliga forskare. I en ännu opublicerad studie har två forskare undersökt betydelsen av bl.a. publiceringsfrekvens, kön och personliga kontakter för den bedömning som gjorts av sökande till forskarassistenttjänster vid MFR . Både kön och personliga kontakter har enligt rapporten förvånansvärt stort inflytande över rangordningen. Det är ännu för tidigt att dra entydiga slutsatser av studien. Det är angeläget att samtliga råd uppmärksammar värderingar och mekanismer som kan missgynna kvinnor vid beslut om tjänster eller medel för forskningsprojekt. Även nationell rörlighet bör främjas av råden. I många länder, exempelvis , krävs flyttning mellan universitet vid övergångar mellan olika steg i forskarkarriären. Det är inte möjligt att i ett litet land som tillämpa en sådan princip. Däremot bör det vara möjligt att göra det mer attraktivt att byta lärosäte, t.ex. efter disputation eller vid övergången till forskarutbildning. I den tidigare nämnda analysen av stödet till yngre forskare som regeringen avser att låta råden genomföra bör också ingå att se över möjligheterna att vidta ytterligare rörlighetsfrämjande åtgärder och att sprida erfarenheter från de råd som tillämpar sådana system till andra finansiärer. Ytterligare en form av rörlighet bör särskilt uppmärksammas och stödjas - den disciplinära, dvs. när forskare och forskargrupper förändrar sin forskning och inriktning på ett avgörande sätt. Regeringen kommer att ställa skärpta krav på återredovisning av uppgifter rörande stöd till yngre forskare och rörlighet som gör det möjligt att bedöma hur effektivt råden arbetar med dessa frågor. 10.2.4 Professurer vid forskningsråden -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Forskningsråden under Utbildningsdeparte- | | mentet, och ges rätt | | att inrätta och tillsätta professurer. Tjänsterna, som bör vara | | tidsbegränsade till , placeras vid ett universitet eller | | en högskola i samråd med det berörda lärosätet. God forskning genererar ständigt nya angelägna frågeställningar och metoder som kräver särskild forskarkompetens och utrustning. En hög kvalitet inom forskningen förutsätter därför en stark förnyelseförmåga. Både för att den etablerade forskningen skall förbli dynamisk och för att snabbt kunna bygga upp nya forskningsområden krävs en nationell överblick och möjlighet att frigöra resurser. Avvägningar mellan forskningsinriktningar och lokalisering av forskningsresurser bör därför kunna ske ur ett nationellt perspektiv. Nationell planering möjliggör även ett effektivt utnyttjande av begränsade medel så att en kraftsamling kan ske kring betydelsefulla forskningsområden. Avgörande för en god förnyelse inom forskningen är att forskningssystemet har fungerande mekanismer för att initiera nyskapande verksamhet. Ett viktigt medel för att inrikta forskningen mot önskade områden är att inrätta nya tjänster som professor. Vid forskningsråden fanns före tjänster som professor vilka - efter förslag av respektive forskningsråd - inrättades och tillsattes av regeringen. Dessa professurer har ofta avsett viktiga forskningsområden som varit underrepresenterade vid universiteten. Tjänsterna kunde även användas för att rekrytera en viss utländsk forskare att verka vid ett svenskt universitet och därigenom berika den svenska forskningsmiljön. 1992/93:170 föreslogs att de professurer som då fanns vid forskningsråden skulle föras över till de universitet och högskolor där tjänsterna var placerade och att professurer framgent inte skulle inrättas vid forskningsråden. biföll förslaget (bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388). /95 överfördes medel för dessa tjänster från forskningsrådens anslag till fakultetsanslagen för respektive universitet. 1993/94:100 bil. De utvärderingar av svensk forskning som forskningsråden låtit göra visar att svensk forskning har en generellt hög kvalitet och att svenska forskare inom många områden är världsledande. Utvärderingarna pekar emellertid även på svagheter. I vissa fall finns en tendens till svag förnyelse inom olika forskningsområden. Professorstillsättningar har ofta använts som ett sätt att värna kontinuitet snarare än förnyelse inom forskningen. Det finns även viktiga områden där det saknas svensk forskning trots goda förutsättningar för att bygga upp en kompetens på området. Vidare kritiseras en föråldrad institutionsstruktur med en mångfald små institutioner där indelningen snarare har historiska orsaker än bygger på dagens vetenskapliga frågeställningar och behov. Denna indelning ses som ett hinder för forskningens förnyelse. Skälen för regeringens förslag: För att upprätthålla en god kvalitet och relevans i forskningen är det angeläget att kunna bygga upp forskning inom nya, internationellt lovande områden. Det är även viktigt att kunna utveckla den redan etablerade forskningen mot nya fruktbara angreppssätt. Då möjligheten att inrätta professurer vid forskningsråden på förslag av den dåvarande regeringen avskaffades förlorade forskningsråden ett viktigt förnyelseinstrument. Forskningsrådens nationella överblick bör nu i ökad utsträckning utnyttjas för att etablera nya forskningsområden och öka dynamiken inom den svenska forskningens utveckling. Forskningsråden under (, , och ) bör därför ges rätt att inrätta och tillsätta professurer. Detsamma bör gälla för och Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Se vidare avsnitt 7 respektive 11. Tjänsterna bör vara tidsbegränsade till och placeras vid ett universitet eller en högskola i samråd med lärosätet. Rådsprofessurerna bör användas som ett förnyelseinstrument och för att överbrygga gränser för att främja interdisciplinärt samarbete. Det ankommer på regeringen att utfärda bestämmelser om möjligheten för råden att inrätta professurer om ställer sig bakom vad regeringen här förordar. Regeringen uppdrog åt forskningsråden under och åt FRN att i samråd med föreslå åtgärder som främjar tvärvetenskaplig forskning. Uppdraget avsåg att inom råden skapa prioriterings- och beslutsstrukturer som gör det möjligt att värdera och stödja tvärvetenskap. Forskningssamverkan som omfattar flera forskningsråd bedömdes också vara angelägen och särskilt underströks vikten av broar mellan humaniora/samhällsvetenskap och naturve- tenskap/medicin/teknik. Forskningsråden och FRN har redovisat uppdraget till regeringen. De beskriver i rapporten två principiellt olika organisationsformer, dels en satsning på ad hoc-samverkan mellan inomvetenskapligt starka forskargrupper, dels institutionaliserad tvärve- tenskap. Inomvetenskapliga kvalitetsskäl talar enligt myndigheterna för den första modellen medan kostnadseffektivitet talar för den . Den avvägning som råden och FRN gör innebär att de föreslår att samverkan mellan forskargrupper kopplat till en mäklar- och tolkfunktion i finan- sieringsstrukturen prövas. Samverkan kan leda till fast institutio- naliserad samverkan.