prop · GK031D9 · 1997-01-01 00:00:00 — Nettoeffekten efter skatt beräknas till resp. . I regeringens vårproposition uppskattades den föreslagna besparingen minska utgifterna med . fanns dock inget färdigt förslag till hur inkomstprövningen skulle kunna göras. I samband med att regelverk för förändringen därefter har tagits fram har besparingseffekten kunnat räknas ut mer exakt. Den verkliga besparingen blir således på årsbasis större än vad som antogs i vårpropositionen. ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 857 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Besparingsförslag: | | | |- tiden under vilken omställningspension kan utges | | förkortas från 12 månader avseende | | dödsfall som inträffar efter | |- folkpension i form av änkepension, | | omställningspension och särskild efterlevandepension| | sänks av basbeloppet sedan | | detta minskats och pensionstill- | | skott till dessa förmåner höjs med lika mycket från| | och med | |- folkpension i form av änkepension inkomstprövas från| |och med | ------------------------------------------------------- Trots att änkepensionen har avskaffats och ersatts med omställningspension är änkepensionerna kostnads- och antalsmässigt dominerande. Till följd av förslaget om inkomstprövning av folkpension i form av änkepension kommer såväl kostnader som antal att sjunka kraftigt - kostnaderna för änkepensioner minskar med . framöver kommer änkepensionerna ändå att svara för de största kostnaderna på anslaget. Kostnaderna för änkepensionerna minskar långsamt som kostnaderna för omställningspension sakta ökar. beräknar medelsbehovet under till 1 utan hänsyn tagen till föreslagna besparingar. Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat till ett aktuellt basbelopp och med hänsyn till föreslagna besparingar beräknas medelsbehovet till . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas medelsbehovet till respektive . ------------------------------------------------------- ------------------------------------------------------- 1994/95Utgift 8 908 000 1) 1995/96Anslag14 800 000 Utgiftsprognos14 741 000 därav 19969 846 000 1997 Förslag 9 970 000 1998 Beräknat10 270 000 1999 Beräknat 10 570 1 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är statligt. Utöver bostadstillägg från detta anslag kan en kommun enligt övergångsbestämmelserna t.o.m. lämna kompletterande kommunalt bostadstillägg som helt finansieras av resp. kommun. Sådant kommunalt bostadstillägg prövas enligt samma regler som det statliga tillägget. BTP kan maximalt utges av bostadskostnaden mellan och . Bostadstillägget är helt inkomstprövat och reduceras av årsinkomsten upp till ett och ett halvt basbelopp och av inkomsten däröver. Som inkomst räknas i princip alla inkomster utöver folkpension samt pensionstillskott eller ATP motsvarande ett pensionstillskott. I årsinkomsten ingår inkomst av kapital som beräknas som en schablonmässigt bestämd andel av förmögenheten. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskostnaden är betald understiger av basbeloppet (/mån). SBTP betalas i dessa fall ut upp till denna nivå. Kostnadsutvecklingen för anslaget är beroende av en mängd faktorer. De viktigaste är pensionärernas bostadskostnader och inkomster samt det s.k. mörkertalet, dvs. hur många av de pensionärer som har rätt till bostadstillägg som inte ansöker om förmånen. För /95 uppgick anslaget till medan utfallet blev . Överskridandet på 208 000 tkr motsvarar av anslaget. Den huvudsakliga orsaken till överskridandet var de nya regler för bostadstillägg som infördes och . De nya reglerna innebar att BTP kunde betalas ut för högre bostadskostnader än tidigare, vilket ledde till en större ökning av antalet ansökningar än förväntat. Prognosen för /96 tyder på att utfallet det året kommer att ligga mycket nära det anslagna beloppet. trädde en rad förändringar i reglerna för BTP i kraft vilka sänkte kostnaderna med . Åtgärderna ledde också till att antalet pensionärer med BTP minskade med 35 000 personer till 560 000 personer. Därefter har antalet långsamt minskat ytterligare. uppbar 542 000 pensionärer . Medelbeloppet för BTP ökar något vilket gör att de totala kostnaderna har en relativt stabil utveckling. Före förändringarna steg såväl antalet BTP-tagare som kostnaderna kontinuerligt. Detta berodde till stor del på kraftiga hyreshöjningar samt den successiva förändring av reglerna som gjordes i syfte att nå enhetlig nivå i hela landet när bostadstilläggen förstatligades . Antalet SBTP-tagare är i viss utsträckning en spegelbild av BTP-systemets fördelningsmässiga effektivitet. När bostadskostnadsgränserna höjs räcker BTP i större utsträckning till för att ge en skälig levnadsnivå varför antalet SBTP- tagare då minskar. Omvänt gäller att antalet SBTP-tagare långsamt ökar vid oförändrade ersättningsregler för BTP. Det beror på att hyreshöjningarna leder till att fler pensionärer når en bostadskostnad som inte täcks av BTP-reglerna. Antalet pensionärer med SBTP har ökat med ca 5 500 och det totala antalet uppgår till ca 19 000 personer. Kostnaderna för SBTP uppgår till ca . Kostnaderna för SBTP och det antal som får detta tillägg begränsas av gränsen för högsta skäliga bostadskostnad som innebär att man inte tar hänsyn till bostadskostnader utöver en viss nivå. Oförändrade gränser för skälig bostadskostnad har därför en återhållande effekt på kostnadsutvecklingen. Ca 60 kommuner lämnar kompletterande kommunalt bostadstillägg till ca 90 000 pensionärer. Totalt kostar sådant kommunalt bostadstillägg ca . av pensionärerna har BTP. Behovet av BTP finns i första hand hos ensamstående pensionärer. Hälften av alla pensionärer är ensamboende men bland BTP-tagarna bor ensamma. av BTP-tagarna är kvinnor. Sänkt kompensationsgrad för BTP ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Den del av bostadskostnaden som | |kan ersättas med bostadstillägg inom intervallet 100 -| |sänks till från och med den| |. Skälen för regeringens förslag: infördes statliga regler för bostadstillägg till pensionärer (), som ersatte det tidigare kommunala bostadstillägget (KBT). Med det kommunala bostadstillägget bestämde resp. kommun hur stort KBT som kunde betalas ut. I och med det statliga bostadstillägget infördes enhetliga ersättningsregler för hela landet. De nya reglerna innebar att bostadstillägg kan lämnas av bostadskostnad mellan och . För att det fastställda utgiftstaket för statens utgifter inte skall över- skridas föreslår regeringen att ersättningsreglerna för BTP ändras på så sätt att ersättningsprocenten sänks från till av bostadskostnad mellan och . Förändringen föreslås träda i kraft . Maximalt kan en pensionär med dagens regler få i statligt bostadstillägg. Med de nya reglerna sänks det maximala bostadstillägget till . Som mest blir minskningen därför . Den genomsnittliga minskningen uppgår till . Som komplement till BTP finns det särskilda bostadstillägget till pensionärer (), som betalas ut till pensionärer med hög bostadskostnad och låg inkomst. I sådant fall betalas SBTP ut så att inkomsten, efter det att en skälig bostadskostnad är betald, uppgår till en skälig levnadsnivå. Med den föreslagna sänkningen av kompensationsnivån för BTP får alla pensionärer sänkt BTP. Pensionärer med små ekonomiska resurser har emellertid ofta SBTP. Eftersom SBTP fyller ut inkomsten upp till en skälig levnadsnivå kompenseras dessa pensionärers sänkta BTP med lika stor höjning av SBTP. Regeringen föreslår längre fram i denna proposition att den skäliga bostadskostnaden skall höjas. Åtgärden innebär att kostnaderna för BTP minskar och kostnaden för SBTP ökar något. Sammantaget beräknas kostnaderna minska med . Fritidsfastighet medräknas som förmögenhet vid beräkning av BTP ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Värdet av privatbostadsfastighet| |och privatbostad som pensionär äger men inte permanent| |bor i skall räknas in i förmögenheten vid beräkning av| |bostadstillägg till pensionärer | |1997. För privatbostadsfastighet räknas som förmögenhet| |därvid fastighetens taxeringsvärde med avdrag för | |skulder på fastigheten och för privatbostad bostadens| |värde med avdrag för skulder. Vid beräkning av | |bostadstillägget skall viss del av denna förmögenhet | |räknas in i årsinkomsten på motsvarande sätt som gäller för| |övrig förmögenhet. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget prövas mot en för pensionären beräknad årsinkomst. I årsinkomsten ingår schablonmässigt beräknad avkastning av förmögenhet. Som förmögenhet räknas i dessa sammanhang i princip alla tillgångar utom privatbostad eller privatbostadsfastighet. Från förmögenheten dras eventuella skulder. Årsinkomsten fastställs till av nettoförmögenheten. Om den totala nettoförmögenheten överstiger för ogift och för gift pensionär skall dessutom av den del av förmögenheten som överstiger dessa gränser räknas som årsinkomst. gäller att förmögenhet i form av privat- bostadsfastighet eller privatbostad inte skall påverka inkomstberäkningen för bostadstillägg om bostaden bebos av pensionären. Ett småhus eller en bostadsrätt pensionären bor permanent i och som pensionären söker bostadstillägg för skall således inte påverka årsinkomsten och därmed inte heller minska bostadstilläggets storlek. Inte heller skuld på sådan bostad påverkar inkomstberäkningen. När det gäller privatbostadsfastighet eller privatbostad som pensionären inte bebor men har för privat bruk gäller samma regler, dvs. inte heller sådan bostad påverkar inkomstberäkningen. För näringsfastighet gäller däremot att värdet av denna räknas som förmögenhet, viket innebär att viss del av detta värde medräknas i årsinkomsten. Före räknades alla former av fastigheter som inte beboddes av den sökande som förmögenhet. Det innebar att en viss del av en fritidsfastighets taxeringsvärde då räknades som inkomst och därmed påverkade bostadstilläggets storlek. En orsak till att fritidsfastigheter nu är undantagna från inkomstprövningen är att en sådan fastighet inte inbringar någon verklig inkomst. Fastigheten är en tillgång som kan omsättas i likvida medel. När nuvarande regel infördes ansågs det dock rimligt att utforma inkomstprövningen i större utsträckning med hänsyn till faktisk inkomst än med hänsyn till möjlig inkomst. Med tanke på det statsfinansiella läget och behovet av att sanera statens finanser behöver tidigare ställningstagande omprövas. Även om det är önskvärt att göra inkomstprövningen efter faktisk inkomst måste hänsyn tas till statens möjligheter att finansiera detta. För att uppnå saneringsmålet är det enligt regeringens uppfattning därför nödvändigt att återgå till de mindre generösa regler som gällde för fritidsfastigheter . Regeringen föreslår således att förmögenhet i form av fritidsfastighet skall räknas som förmögenhet vid beräkning av bostadstillägg. Det torde vara ovanligt att pensionär äger bostadsrätt utan att bebo denna. I konsekvens med förslaget om privatbostadsfastighet bör dock även innehav av privatbostad som inte är pensionärens permanentbostad tas med som förmögenhet. Förslaget innebär att reglerna för fritidsfastigheter blir likvärdiga med dem som gäller för näringsfastigheter. Som värde upptas taxeringsvärdet med avdrag för eventuella skulder som belastar fastigheten. Nettovärdet läggs därefter till övrig förmögenhet. För privatbostad skall bostadens värde med avdrag för eventuella skulder tas upp som förmögenhet. I förslaget till lagtext anges att värdet av fritidsfastighet skall ingå i förmögenheten. I konsekvens med detta tas undantaget för inkomst av privatbostadsfastighet och privatbostad bort. De närmare detaljerna om hur bl.a. skuld på fastighet och inkomst av uthyrd bostad skall hanteras får föreskrivas av i enlighet med tidigare lämnat bemyndigande. Innehav av fritidsfastighet finns inte registrerat hos eller försäkringskassorna. För att den föreslagna ändringen skall kunna genomföras fordras således att uppgifterna på något sätt hämtas in. I första hand bör en sådan uppgift hämtas in från resp. pensionär. Detta skulle dock kräva en underskriven försäkran från var och en av de ca 540 000 pensionärer som uppbär bostadstillägg. Eftersom det är en minoritet av BTP- tagarna som har fritidsfastighet vore en sådan lösning orationell. Kassorna bör därför ges möjlighet att hämta in nödvändiga uppgifter från fastighetsregistret eller skattemyndigheten. Även om uppgifterna hämtas maskinellt medför förändringen en del arbete på försäkringskassorna. Av administrativa skäl föreslås därför att ändringen skall träda i kraft . Den föreslagna förändringen beräknas leda till en årlig besparing på . Med tanke på att genomförandet sker beräknas besparingen för uppgå till . Höjd skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Den högsta skäliga bostadskostnad| |som används vid beräkning av särskilt bostadstillägg till| |pensionärer regleras i lag. Beloppet blir enhetligt för| |hela landet och skall uppgå till 5| |. Skälen för regeringens förslag: Särskilt bostadstillägg till pensionärer () betalas ut som ett komplement till BTP till pensionärer med hög bostadskostnad och låg inkomst. SBTP prövas automatiskt för alla som uppbär BTP och betalas ut om den sammanlagda inkomsten, efter det att en skälig bostadskostnad är betald, understiger av basbeloppet (för ). I sådant fall utges SBTP upp till denna nivå. får ca 19 000 pensionärer , vilket innebär att av pensionärerna med BTP även får SBTP. Den totala kostnaden är ca . När det särskilda bostadstillägget infördes var bostadstillägget kommunalt men delvis statsfinansierat. Normerna för skälig levnadsnivå och skälig bostadskostnad följde därför i första hand de kommunala normer som tillämpades i resp. kommun. Därefter har staten övertagit bostadstilläggen och normerna är nu också statliga. för skälig levnadsnivå följde till att börja med norm för skälig levnadsnivå (av basbeloppet). I samband med den ekonomiskt- politiska propositionen höjde regeringen till av basbeloppet i syfte att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. för skälig bostadskostnad följer norm för skälig bostadskostnad, vilken är indelad i fyra nivåer beroende på kommunens storlek. Beloppen grundar sig på kostnaden för nyproduktion av lägenheter. De olika nivåerna är /mån /mån kommuner med fler än 75 000 invånare /mån kommuner med färre än 75 000 invånare /mån De statliga bostadstilläggen styrs av nivåer och gränser som regleras av regering och riksdag. Enda undantag för detta är den skäliga bostadskostnaden som i praktiken bestäms av . I av snäva ekonomiska resurser är det ur fördelningspolitisk och ekonomisk synvinkel angeläget att regering och riksdag har ett samlat ansvar för bostadstilläggen till pensionärer. Det är därför otillfredsställande att en del av reglerna inte beslutas av regering och riksdag. I och med att systemet med utgiftstak för statens budget har införts har detta fått än större betydelse. Högsta skäliga bostadskostnad bör därför fastställas inom ramen för den övriga budgetbehandlingen. för skälig levnadsnivå regleras i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Regeringen anser att även den skäliga bostadskostnaden bör regleras i denna lag. Den skäliga bostadskostnaden är indelad i fyra nivåer efter storleken på kommunen som pensionären bor i. Orsaken till detta är att hyresnivåerna varierar över landet och att det finns ett visst samband mellan kommunstorlek och produktionskostnaden för lägenheter. Sambandet är emellertid inte entydigt. Det är inte ovanligt att det även i små kommuner finns bostäder med höga bostadskostnader. Detta kan t.ex. gälla servicelägenheter eller annat boende i särskilda boendeformer. Mot bakgrund av detta och att bostadstilläggen i övrigt i och med förstatligandet har enhetliga regler anser regeringen att en enhetlig norm bör gälla även för den skäliga bostadskostnaden. Hur många pensionärer som får SBTP påverkas i stor utsträckning av storleken på normerna för skälig levnadsnivå och skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån höjdes medan den skäliga bostadskostnaden inte har höjts - främst beroende på att kostnaden för nybyggnation har stagnerat. Den genomsnittliga bostadskostnaden för BTP-tagarna har dock successivt stigit och är nu ca som antalet pensionärer med höga bostadskostnader långsamt ökar. Cirka var tionde pensionär har en bostadskostnad som är högre än för skälig bostadskostnad. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att för högsta skäliga bostadskostnad för beräkning av SBTP fr.o.m. bör vara . Därmed har av BTP-tagarna en bostadskostnad som är lägre än för skälig bostadskostnad. Detta beräknas öka kostnaderna med . ------------------------------------------------------- |Resurser 1997 | | | |Ramanslag 9 970 000 tkr | | | | | |Övrigt | | | |Regeringen föreslår att ersättningsgraden för BTP sänks| |till av bostadskostnaden samt att | |fritidsfastigheter beaktas vid inkomstberäkningen för| |bostadstillägg. Vidare föreslås att gränsen för högsta| |skäliga bostadskostnad som används vid beräkning av | |särskilt bostadstillägg till pensionärer höjs till 5 200| |och blir enhetlig för hela landet. Kostnaderna för bostadstilläggen är starkt beroende av bostadskostnadsgränserna och hyresutvecklingen. Eftersom den övre hyresgränsen på inte har ändrats som hyreshöjningarna är måttliga finns f.n. ingen starkt kostnadsökande kraft.Kostnaderna påverkas även av inkomstutvecklingen för pensionärerna. Trots minskande pensioner på individnivå får pensionärerna som grupp successivt högre inkomster på grund av att äldre pensionärer med låga pensioner successivt ersätts av nytillkomna pensionärer med högre pension. Sammantaget leder detta till att antalet BTP-tagare minskar något eftersom färre pensionärer nybeviljas BTP än de BTP-tagare som avlider. Bostadskostnaderna ökar emellertid snabbare än pensionerna, vilket leder till en viss kostnadsökande effekt. En ytterligare för kostnadsutvecklingen viktig faktor är mörkertalet eller ansökningsbenägenheten bland de pensionärer som har rätt till BTP. Mörkertalet påverkas mycket av kunskapen om reglerna men även det upplevda behovet hos pensionären har stor betydelse. Av detta skäl ökar antalet BTP-tagare mer när hyrorna ökar kraftigt än om reglerna förbättras. Sammantaget ökar kostnaderna långsamt i löpande priser. Den viktigaste orsaken till detta är att bostadskostnaderna ökar snabbare än inkomsterna. Regeringen beräknar med beaktande av föreslagna besparingar och förbättringen av det särskilda bostadstillägget medelsbehovet för till 9 . För budgetåren 1998 och 1999 beräknas medelsbehovet till 10 respektive 10 . 5 Det fortsatta genomförandet av pensionsreformen I enlighet med de riktlinjer som har godkänt på grundval av propositionen 1993/94:250 (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) pågår en genomgripande reformering av ålderspensionssystemet. Förslagen i propositionen baserades på den överenskommelse som träffades inom mellan företrädare för de fyra dåvarande regeringspartierna och Socialdemokraterna. I propositionen som inte innehöll några lagförslag lades principerna för ett reformerat ålderspensionssystem fast. Skälen till reformeringen är att dagens allmänna pensionssystem på väsentliga punkter inte uppfyller de krav som måste ställas på ett pensionssystem eftersom det i sin nuvarande utformning inte är tillräckligt följsamt i förhållande till framtida samhällsekonomiska och demografiska påfrestningar. Svagheterna med den nuvarande ordningen har efter hand kommit att bli alltmer framträdande. Pensionssystemets möjligheter att infria gjorda åtaganden är därmed hotade. Genomförandet av ålderspensionsreformen innebär att ett offentligt och obligatoriskt pensionssystem även fortsättningsvis skall utgöra grunden för den enskildes pensionsskydd. Den inkomstrelaterade delen av det allmänna pensionssystemet kommer att bygga på den s.k. livsinkomstprincipen vilket innebär ett stärkt samband mellan avgift och förmån för den enskilde. De intjänade pensionsrättigheterna och den årliga omräkningen av utgående pensioner skall knytas till den allmänna inkomstutvecklingen vilket ger en god följsamhet i förhållande till samhällsekonomin. I reformen ingår vidare att garantipension skall ersätta den nuvarande ordningen för grundtrygghet i form av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag. Den dåvarande regeringen beslutade att tillkalla den s.k. Genomförandegruppen med uppgift att medverka i den fortsatta beredningen av pensionsöverenskommelsen och att vårda överenskommelsen. Beredningen av pensionsreformen bedrivs inom under ledning av socialförsäkringsministern och i samverkan med berörda myndigheter. Det socialdemokratiska partiet genomför ett brett upplagt samråd kring det kommande pensionssystemet. Utifrån detta samråd avser regeringen att ta ställning till de frågor som är öppna inom ramen för pensionsöverenskommelsen. Regeringen eftersträvar en bred politisk uppslutning kring reformeringen av pensionssystemet. 5.1 Framflyttning av vissa tidpunkter för ikraftträdande av det reformerade pensionssystemet m.m. ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Ikraftträdandet av det reformerade| |systemets intjänanderegler flyttas fram till den 1| |. De första utbetalningarna av| |ålderspension enligt reformerade regler senareläggs ett| |år till . | | Tidpunkt för eventuell förändring i lagen (1982:80) om| |anställningsskydd vad avser lagstadgad rätt för| |arbetstagare att kvarstå i arbete till | |senareläggs. Skälen för regeringens förslag: Enligt de riktlinjer som antogs av med anledning av regeringens proposition 1993/94:250 skulle lagstiftning om det inkomstrelaterade pensionssystemet träda i kraft . Vidare beslutades att de nya reglerna för grundtrygghet skulle träda i kraft . Avsikten var att utbetalning av pension intjänad och beräknad enligt reformerade regler skulle inledas . I proposition 1994/95:100, Bil.6 föreslogs att tidpunkten för det formella ikraftträdandet för reformerade intjänanderegler skulle flyttas fram till . Det konstaterades att framflyttningen av ikraftträdandet inte skulle få någon inverkan på reformens genomförande i sak och någon förändring av tidpunkten för första utbetalningar av pensioner enligt reformerade regler föreslogs inte. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343). Principöverenskommelsen om det reformerade pensionssystemet fullföljs och arbetet med att utforma den reformerade ålderspensionen fortskrider. En proposition innehållande reformerade regler om intjänande av ålderspension bör innefatta ställningstaganden till hur avgiftsuttaget till ålders- pensionssystemet skall fördelas mellan arbetsgivaravgift och egenavgift samt hur den finansiella infasningen av reformen skall utformas. Arbetet med att genomföra och vidareutveckla de riktlinjer som beslutat i dessa frågor är omfattande. remitterades promemorian Ds 1995:41 Reformerat pensionssystem - lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m. I denna, som har utarbetats i samråd med ledamöterna i , redovisades lagförslag vad avser dels intjänande av inkomstgrundad ålderspension, dels beräkning av inkomstgrundad pension från den del av det allmänna pensionssyste- met som även fortsättningsvis skall utgöra ett s.k. fördelningssystem. remitterades promemorian Ds 1995:55 Utvidgad avgifts- skyldighet vad avser ålderspension, m.m. innefattande bl.a. förslag till en ny lag om statliga ålderspensionsavgifter. Beredning av de två promemoriorna inför kommande lagrådsremiss och proposition till pågår. Denna beredning omfattar ställningstagande till avgiftsuttaget till ålderspensionssystemet och utformningen av den finansiella infasningen.