prop · GK031D14 · 1997-01-01 00:00:00 — De övergripande ekonomiska mål och restriktioner för affärsverket som angavs av trafikpolitiska beslut var följande: Soliditetskrav på för och för affärsverket. Krav på självfinansiering innebärande att SJ skall egenfinansiera sin affärsrörelse. Koncentration till kärnverksamheten. Krav på att driva verksamheten utifrån affärsmässiga grunder. Vidare beslutades av mål och huvudinriktning för i prop. 1993/94:166 enligt följande: Beslutet om koncentration till järnvägstrafiken ligger fast och SJ skall satsa på järnvägsprodukter med långsiktig konkurrenskraft. Verksamheter som inte bidrar till en utveckling av järnvägstrafiken skall avskiljas. skall uppnå följande resultat: - Avkastning på eget kapital efter schablonskatt på lägst . - Soliditeten (inkl. borgensåtagande och leasing) för skall senast vid utgången av uppgå till lägst . SJ har lämnat en affärsplan till regeringen . Resultatet för koncernen efter finansnetto uppgår enligt planen till vid utgången av . Soliditeten stärks successivt . På grund av en sämre konjunkturutveckling har SJ reviderat siffrorna för 3-årsplanen enligt tabell. Siffrorna förutsätter att inga politiska beslut fattas som påverkar järnvägen negativt. Ekonomisk utveckling för SJ (mkr) 1997 1998 1999 Resultat efter finansnetto 300 400 500 Räntabilitet på EK Soliditeten Investeringar 1 900 1 350 1 400 För att analysera SJ:s förutsättningar inför 2000-talet har Kommunika- tionsdepartementet initierat ett utredningsarbete som genomförs med hjälp av en extern konsult. I detta uppdrag ingår bl.a. att utvärdera rimligheten i de ekonomiska krav som statsmakterna ställt på SJ, speciellt med avseende på räntabilitet efter schablonskatt och soliditet. Analysen skall omfatta varav endast skall göras översiktligt. skall analyseras och inom persontrafik och godstrafik skall analyser göras för samtliga trafik- och transportsystem. Arbetet beräknas vara klart . Genom beslut med anledning av prop. 1993/94:166 Avreglering av järnvägstrafiken och riktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet erhöll regeringen och SJ befogenheter för att en omstrukturering och effektivisering av skulle kunna göras . SJ driver statlig affärsverksamhet inom ramen för affärsverksformen. Detta innebär bl.a. att SJ:s ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. Enligt trafikpolitiska beslut har SJ särbehandlats som affärsverk i frågor som rör bl.a. försäljning av fast egendom och aktier. Syftet är att underlätta omstrukturering av verksamheten samt ge incitament till en fortsatt positiv ut- veckling. För att SJ skall kunna fullfölja sitt arbete med omstrukturering och koncentration till kärnverksamheten krävs att aktieöverföringar kan göras mellan affärsverket SJ och AB Swedcarrier. Överföringarna kräver regeringens godkännande. Under den rekonstruktionsperiod som SJ har genomgått har det inte funnits något utdelningskrav från ägaren på investerat kapital. Staten har t.o.m. inte ställt krav på förräntning av det egna kapitalet eller begärt utdelning utan i stället angivit ett resultatförbättringsmål. Efter en genomgången extern analys av verksamheten har regeringen bedömt att ett lämpligt förräntningskrav på SJ är en räntabilitet på eget kapital på för vart och ett av . Regeringen anser att storleken på intervallet mellan krav på avkastning och vad staten får betala för sitt kapitalbehov på marknaden skall vara liten. Staten bör inte subventionera SJ:s verksamhet genom att kräva för låg avkastning. SJ:s bedömningar i treårsplanen skiljer sig från detta mål vilket kommer att kräva ytterligare åtgärder från SJ:s sida. Affärsgrenar i som inte bidrar till en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken skall i enlighet med tidigare riksdagsbeslut avskiljas. Det är viktigt att regeringen har kontroll över avyttringarna. Regeringen har av bemyndigats att godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier inom en ram på . Av den ram på som har godkänt fram till har ca utnyttjats fram /1996. Regeringen anser att den av godkända ramen bör få förlängd giltighet t.o.m. då avser fatta ett nytt trafikpolitiskt beslut. föreslås bemyndiga regeringen att fram t.o.m. delegera viss försäljning av fast egendom och aktier till SJ. Delegeringen bör beloppsbegränsas. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma regler för detta. SJ har bokslut följt de nya redovisningsprinciperna avseende leasing. Detta innebär att leasingavtalen tas upp i balansräkningen vilket medför att soliditetstalet sjunker. Soliditeten uppgick till i koncernen och i affärsverket till . resultat gav en soliditet på i koncernen och i affärsverket redovisning uppgick soliditeten i koncernen till och inkl. leasing till . I tidigare redovisningar redovisades soliditetsmått inkl. leasingåtagande med en riskreserv som eget kapital vilket ger en bättre soliditet. Soliditetstalen på SJ bör bedömas mot målet om soliditet . Efter en genomgången extern analys av verksamheten och med hänsyn tagen till ändrade redovisningsprinciper har regeringen bedömt att SJ bör uppnå en soliditet på lägst vid utgången av . De ändrade förutsättningar för godstransporter som införts kräver att de gemensamma funktionerna som finns i SJ och nyttjas av godstrafiken på ett konkurrensneutralt sätt skall göras tillgängliga för samtliga operatörer. Regeringen anser det inte motiverat att bryta ut några gemensamma funktioner från SJ. började SJ att finansiera visst rullande materiel genom leasingavtal. SJ har nyttjanderätten till den rullande materielen och betalar för detta en leasinghyra till ägaren. Det totala anskaffningsvärdet av de leasade anläggningstillgångarna uppgår bokslut till ca vilket motsvarar av koncernens tillgångar. SJ har också ingått leasholdavtal vilket innebär att man genom finansiella transaktioner förbättrar det ekonomiska utfallet på redan ingångna leasingavtal. Avtalen är utformade så att det endast är SJ och dess ägare som kan kräva upplösning av leasen vilket innebär att SJ:s risk är låg. Den risk SJ tar är i huvudsak om man vill frånträda avtalen då detta innebär en kostnad som är beroende på när i tidsperioden man vill frånträda avtalet. 1994/95:150 bil. 1 har regeringen tagit upp frågan om leasing. Regeringen konstaterar att RRV har rekommenderat att affärsverkens redovisning av leasingåtaganden förbättras. Regeringen understryker vikten av god och rättvisande redovisning av de ekonomiska förpliktelser som är förknippade med statlig verksamhet. års bokslut följer SJ de ny rekommendationerna som getts ut av RRV vad gäller redovisning av leasing. Detta innebär att värdet av de leasade tillgångarna förts in i balansräkningen och att man gör sedvanliga avskrivningar på dessa. Framtida leasinghyror har förts in som skuld i balansräkningen. Då SJ använder sig av leasing för att finansiera rullande materiel bör man även se till den risk som staten tar i förhållande till de vinster som finns att göra. Flexibiliteten blir låg, då avtalstiden ofta är lång. Regeringen anser att de nya redovisningsprinciperna för leasingavtalen ger en heltäckande och tydlig bild av SJ:s ekonomiska situation. SJ skall kontinuerligt informera regeringen om nya finansieringslösningar som inte sluts med eller svensk bank, för tillgångar som skall användas i SJ t.ex. rullande materiel. I samband med redovisningen skall SJ:s investeringsbehov diskuteras. har sektorsansvaret för järnvägstrafiken vilket inkluderar beredning med övriga intressenter. skall aktivt bistå regering och riksdag i frågor som berör hela järnvägstransportsektorn. Ansvaret bör i vissa fall delegeras till SJ om expertkunskaperna finns där. Regeringen har för avsikt att säkerställa att SJ ställer den personal till förfogande som krävs. SJ skall fortlöpande hålla regeringen informerad om hur verksamheten utvecklas i de fall SJ eller dess personal medverkar. Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier 1994/95 Utgift 96 3001) 1995/96 Anslag 1 1997 Förslag 200 000 1998 Beräknat 200 000 1999 Beräknat 200 000 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt koncernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Koncernbidragen enligt skattebestämmelsernas ändamål är avsedda att skattemässigt möjliggöra en resultatutjämning av koncernen. Anslaget får belastas med högst det belopp som AB Swedcarrier måste betala i skatt för att affärsverket SJ skall kunna tillgodogöras hela vinsten från avyttring av verksamheter inom . Köp av interregional persontrafik på järnväg 1994/95 Utgift 469 7211) Reservation 9 848 1995/96 Anslag 795 900 Utgiftsprognos 795 900 därav 1996 474 900 1997 Förslag 412 946 1998 Beräknat 412 946 1999 Beräknat 412 946 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Verksamheten syftar till att regionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och skall tryggas. Vidare utnyttjas anslaget för att täcka kostnader för drift- och investeringsbidrag till . Regionalpolitiskt betingad persontrafik på järnväg och flygtrafik upphandlas i konkurrens enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Ersättningen regleras i avtal mellan staten och utsedd operatör. Drift- och investeringsbidrag till regleras enligt avtal om ändrat huvudmannaskap för mellan staten och . Anslaget omfattar följande delposter: 1. Köp av interregional persontrafik på järnväg 2. Drift- och investeringsbidrag till 3. Statens köp av flygtrafik mellan och En jämförelse mellan budget och utfall för /95 visar ett överskott på . För innevarande budgetår visar prognosen att anvisade medel är i balans med utgifterna. ------------------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 412 946 tkr | | | | Övrigt | | | | Regeringen bedömer att utgångspunkten för förhandlingarna om statens köp av| | persontrafik på järnväg bör vara det trafikutbud och de medel| | som beslutat om för /96. | | | | Regeringen bedömer att en fortsatt trafikförsörjning med flyg mellan och | | bör tryggas även efter genom att ett nytt | | upphandlingsförfarande genomförs. Köp av interregional persontrafik på järnväg beslutade (prop. 1995/96:46, bet. 1995/96:TU6, rskr. 1995/96:98) att bemyndiga regeringen att inom en kostnadsram av köpa interregional persontrafik på järnväg samt att ersätta () med under /97 för vissa gemensamma funktioner för länsjärnvägarna. beslutade vidare med anledning av regeringens proposition Nya förutsättningar för järnvägstrafiken (prop. 1995/96:92, bet. 1995/96:TU12, rskr. 1995/96:108) att ansvaret för trafikledning och banfördelning på statens spåranläggningar fr.o.m. skall överföras från SJ till en självständig enhet inom . Regeringen beslutade förordning om ändring i förordningen (1988:707) med instruktion för . Ändringen i förordningen innebär att Delegationen för köp av viss kollektivtrafik är knuten till . föreslår att anvisas till Delegationen för köp av viss kollektivtrafik under för att täcka förhandlings- och administrationskostnader i samband med statens köp av interregional persontrafik på järnväg. Enligt en överenskommelse mellan Delegationen för köp av viss kollektivtrafik och SJ Persontrafikdivision skall ersättningen till SJ för statens köp av persontrafik på järnväg utbetalas med och med . Med anledning av den förändrade ansvarsfördelningen för trafikledning och banfördelning på statens spåranläggningar godkänner regeringen förhandlingsuppgörelsen mellan Delegationen för köp av viss kollektivtrafik och SJ Persontrafikdivision. För att täcka kostnaden för statens köp av trafik på järnväg föreslås att regeringen bemyndigas att utbetala till för . För att täcka förhandlings- och administrationskostnader i samband med statens köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. föreslås att regeringen bemyndigas att utbetala till för Delegationen för köp av viss kollektivtrafik för . Uppföljning av tidigare upphandlad trafik I beslut (prop. 1994/95:73, bet. 1994/95:TU6, rskr. 1994/95:122) med anledning av statens köp av persontrafik under underströks angelägenheten av att regeringens behandling av trafikupphandlingen utvecklas till att omfatta ett ökat inslag av utvärdering och uppföljning. Regeringen uppdrog därför åt SJ att redovisa trafikmässiga uppgifter och det ekonomiska utfallet för den av staten upphandlade trafiken på järnväg under . SJ har i en skrivelse till regeringen lämnat visst underlag för utvärdering och uppföljning av statens köp av persontrafik under . Regeringen bedömer att det av SJ redovisade underlaget från ett trafikår är alltför bräckligt för att några mer långtgående slutsatser skall kunna dras om olika relationers trafikmässiga betydelse i statens köp. Regeringen har därför uppdragit åt Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att följa upp och utvärdera statens köp av persontrafik under . Delegationen skall till regeringen redovisa trafikmässiga uppgifter och ekonomiskt utfall för den upphandlade trafiken. Antalet resande på det olönsamma nätet ökade mellan trafikåren 1993 och 1994 från 5,6 till 6,9 miljoner eller . Beläggningsgraden ökade från till . Högsta beläggningen har nattågstrafiken på . Beläggningen uppgår till av tillgängliga platser. Täckningsgraden, dvs. biljettintäkten i förhållande till kostnaden per resenär är för det upphandlade nätet . Täckningsgraden har ökat något från . Trafiken på de sträckor med långsiktiga avtal har ökat mellan trafikåren 1993 och 1994 från 4,2 till 5,3 miljoner eller . Resandeökningen har dock inte varit tillräcklig för att kompensera kostnaderna för den ökade trafikproduktionen. Underskottet i denna trafik har ökat med . Riktlinjer för statens köp av trafik under 1995/96:46 Köp av interregional persontrafik på järnväg redovisade regeringen vissa grundprinciper för statens köp av trafik inför nästa upphandlingsperiod som omfattar . Vidare uttalade regeringen att förslag till riktlinjer för kommande upphandling skulle redovisas i ett senare sammanhang. Efter det trafikpolitiska beslutet har förutsättningarna för köp av trafik modifierats genom att upphandlingen kan ske i konkurrens mellan olika järnvägsföretag. Vidare har möjligheter skapats för att teckna långsiktiga avtal på längst . SJ har till staten offererat sådan trafik som inte långsiktigt har bedömts kunna bedrivas på företagsekonomisk grund. Det innebär att i SJ:s s.k. kommersiella nät även ingår linjer som i ett kortsiktigt perspektiv inte kan drivas företagsekonomiskt. I takt med minskande anslag för statens köp av olönsam persontrafik på järnväg har ett antal samarbetsprojekt med trafikhuvudmännen utvecklats, där basen är långsiktiga avtal om statligt köp av trafik. Resandeutvecklingen i trafiksystemen med långsiktiga avtal och i kombination med samarbetsavtal mellan SJ och berörda trafikhuvudmän är positiv. Denna positiva resandeutveckling för delar av den upphandlade trafiken stärker regeringen i sin uppfattning att en fortsatt inriktning för statens köp bör vara att prioritera sådan trafik som är utvecklingsbar. Femåriga avtal bör i dessa fall kunna tecknas om de leder till minskade kostnader för staten. En viktig utgångspunkt för statens upphandling av trafik är att skapa nät av kollektivtrafiksystem som är anpassade till varandra, så att passagerare lätt kan byta mellan långdistansresor och lokala och regionala resor. Långsiktiga avtal om köp av persontrafik på järnväg bör därför inte tecknas utan att det sker ett samarbete med trafikhuvudmännen som säkerställer en produktionssamordning. Samordningen av trafiken bör syfta till att huvudmännen inte upprätthåller en konkurrerande busstrafik parallell med järnvägstrafiken utan att den lokala och regionala trafiken matar till järnvägens knutpunkter. Utgångspunkten för förhandlingarna är det trafikutbud och de medel som beslutat om för /96. Statens köp av trafik under /96 omfattar tiden fr.o.m. t.o.m. , vilket innebär drygt 18 månader. En omräkning av anslagsnivån för /96 till kalenderår innebär att utgångspunkten för förhandlingarna skall vara . beslut om förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:TU15, rskr. 1995/96:205) innebär att ersättningen till SJ för trafikledningskostnader skall upphöra i samband med att fr.o.m. övertar ansvaret för alla kostnader som är förknippade med trafikledning och banfördelning. Utgångspunkten för förhandlingarna är således en kostnadsram på för statens köp av persontrafik på järnväg. Drift- och investeringsbidrag till beslutade (prop. 1992/93:9, 49 och 91, bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) att godkänna riktlinjer för den framtida utvecklingen av . Med utgångspunkt från riksdagsbeslutet beslutade regeringen att godkänna avtal om ändrat huvudmannaskap för mellan staten och (). Enligt riksdagsbeslutet skall staten till IBAB utbetala ett drift- och investeringsbidrag på totalt . Bidraget skall utbetalas med per budgetår. Sista utbetalning sker . Regeringen beslutade att uppdra åt Statskontoret att utreda framtida förutsättningar för person- och godstrafik på . Upphandling av flygtrafik mellan och Regeringen beslutade att med stöd av artikel 4 i Rådets Förordning (EEG) nr 2408/92 av om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen införa en allmän trafikplikt på linjen fr.o.m. . Som villkor för den allmänna trafikplikten skall följande gälla: - Trafikutbudet skall vara minst två direkta dubbelturer per dag under helgfri . - Flygplanen skall vara utrustade med toalett. Regeringen godkände förhandlingsmannens förslag till upphandling av flygtrafik mellan och . Avtalet innebär att linjen trafikeras med två turer i vardera riktningen helgfri under budgetåren 1994/95-1996/97 fr.o.m. t.o.m. . Trafiken utförs av med flygplan av typ med 33 säten och utrustat med toalett. Kostnaden för den upphandlade trafiken uppgår till per budgetår. En parlamentarisk kommitté har tillkallats med uppdrag att utarbeta en nationell plan för kommunikationerna i . förslag skall bilda underlag för trafikpolitiken inför 2000-talet. Mot denna bakgrund avser regeringen att nu endast lämna förslag om upphandling av flygtrafik mellan och i avvaktan på en reviderad trafikpolitik för landet. Statsmakterna har uttalat att det föreligger ett ansvar för staten att säkerställa ett grundläggande utbud av flygtrafik mellan och med hänsyn till regionsjukvårdens organisation i . Inför en ny upphandling bör erfarenheterna från tidigare genomförda upphandlingar av flygtrafik mellan och tas tillvara. Den nuvarande kostnaden för flygtrafiken uppgår till . Regeringen bedömer att en tillfredsställande trafikförsörjning med flyg mellan och bör kunna upphandlas inom nuvarande ekonomiska ramar. Med utgångspunkt från de villkor som ställts upp för den allmänna trafikplikten avser regeringen att genomföra en ny anbudsupphandling. Regeringen anser att det är angeläget att upphandlingen kan ske med ett bibehållet mål om hög kvalitet i trafiken som baseras på en vid bedömning av begreppet kvalitet. För att skapa utrymme för en kostnadseffektiv upphandling anser regeringen att möjlighet bör finnas att teckna avtal med operatör för än ett budgetår. Regeringen föreslår därför att flygtrafik mellan och upphandlas fr.o.m. till längst . Ett långsiktigt avtal förutsätter att statens årliga kostnad för flygtrafiken blir betydligt lägre än en ettårig upphandling. uppgick antalet resande på flyglinjen mellan och till knappt 16 600 passagerare. Det innebär en genomsnittlig beläggning med 15 passagerare per tur, vilken motsvarar en kabinfaktor på . Det finns med andra ord en betydande ledig kapacitet i den av staten upphandlade trafiken under föregående år. Upphandlingen skall ske i konkurrens enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Trafikutbudet bör vara av minst samma omfattning som nuvarande trafikutbud på linjen, dvs. minst två dubbelturer per dag under helgfri . Kostnaden för upphandlingen av flygtrafik bör liksom tidigare belasta anslaget D 2. Köp av interregional persontrafik på järnväg. Medelsbehovet för kan beräknas till . Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik 1994/95 Utgift 196 3361) Reservation 5 151 1995/96 Anslag 309 471 Utgiftsprognos 300 000 därav 1996 202 500 1997 Förslag 211 059 1998 Beräknat 215 702 1999 Beräknat 220 447 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Verksamheten syftar till att säkerställa att berörda trafikhuvudmän ersätts enligt gällande avtal mellan staten och huvudmännen för att de tagit över ansvaret för trafikförsörjningen utmed vissa länsjärnvägar. Statens ersättning regleras enligt avtal mellan staten och berörda trafikhuvudmän samt utbetalas med en årlig prisomräkning enligt konsu- mentprisindex (KPI). En jämförelse mellan budget och utfall för /95 visar ett underskott på . För innevarande budgetår visar prognosen på ett överskott i storleksordningen . ---------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 211 059 tkr | ---------------------------------------------------------------------- Avtal om ersättning för länsjärnvägar Enligt avtal mellan staten och berörda trafikhuvudmän ersätts huvudmännen för att de tagit över ansvaret för trafikförsörjningen utmed vissa länsjärnvägar. Avtal har slutits om ersättning för 18 banor. Avtalen gäller i huvudsak t.o.m. . Vad gäller trafiken på sträckan ()-Kolbäck-Ramnäs-Ludvika, den s.k. Bergslagspendeln, har avtal tecknats för perioden 1989-01-09-2003-12-31. Statens ersättning motsvarar i princip SJ:s kostnad för den aktuella trafiken prisnivå och utbetalas med en årlig prisomräkning enligt KPI. Utbetalningen görs med halva årsbeloppet och framräknat med senast kända KPI. Regeringen beslutade godkänna ändringen i avtalet mellan sven- ska staten och trafikhuvudmannen i om övertagande av an- svaret för viss persontrafik. Enligt avtalet lämnar staten fr.o.m. en särskild ersättning med t.o.m. motsvarande den genom- snittliga kapitalkostnaden för åtta motorvagnar av typ . Ersättningen utgår under förutsättning av att trafikhuvudmannen upprätthåller tågtrafik med minst fyra dubbelturer på sträckan och två dubbelturer på sträckan per dag under måndag-fredag och med reducerad trafik . Om tågtrafiken under budgetåren 1995/96 och 1997 understiger den ovan angivna skall kapitalkostnadsersättningen omförhandlas. Avtal om ersättning för Enligt avtal mellan staten och berörda trafikhuvudmän utmed lämnar staten en årlig ersättning med i prisnivå för /92 för övertagande av trafikförsörjningen för persontrafik utmed . Ersättningen har beräknats med utgångspunkt från vad ersättande busstrafik kostar. Statens ersättning skall efter /utgång justeras enligt SCB:s nettoprisindex. Avtalet gäller t.o.m. . Medelsbehovet för kan beräknas till totalt till . 1994/95 Utgift 6 9561) Anslagssparande 740 1995/96 Anslag 13 083 Utgiftsprognos 12 500 därav 1996 10 000 1997 Förslag 8 196 1998 Beräknat 8 196 1999 Beräknat 8 196 1)Beloppen anges i tusental kr Beräkningarna för och är endast en preliminär teknisk beräkning utifrån nu kända förutsättningar. Anslaget disponeras av för kostnader bl.a. för medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen m.m. (COTIF, OCTI m.m.), Internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), EU. Vidare avser det kostnader för värdskapet för Forum s årsmöte . Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst 1994/95 Utgift 201) Anslagssparande 265 1995/96 Anslag 285 Utgiftsprognos 30 därav 1996 30 1997 Förslag 285 1998 Beräknat 285 1999 Beräknat 285 1)Beloppen anges i tusental kr