prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — I samband med beslutet gav regeringen i uppdrag att ta initiativ till att de LAG-grupper som inte kunde inrymmas i Leader II-programmen, på annat sätt kan ges stöd till konkreta projekt. Regeringen bedömer det som angeläget att verket med sin helhetssyn på landsbygds- och glesbygdsfrågor tar aktiv del i att ta fram ett forsknings- program för landsbygdsutveckling. Närmare hälften av verkets samlade resurser används för projekt- och utvärderingsverksamhet. De nya och fortsatta projekt som verket planerar är i och för sig angelägna, men bör prövas mot övrig projektverksamhet som verket bedriver och finansieras inom ramen för befintliga projektmedel. Medelsbehovet för har beräknats utifrån anslaget för /96 omräknat med avdrag för besparingskrav och med hänsyn till tilläggsanslag. Med hänsyn till verkets utökade uppgifter i samband med EU-medlemskapet bör verket undantas från generella besparingskrav. Medelsramen för verket beräknas för till . Anslagsnivån för de därpå följande åren beräknas till och . 1994/95 Utgift 5 5711 Anslagssparande 929 1995/96 Anslag 12 075 Utgiftsprognos 13 004 därav 1996 8 961 1997 Förslag 7 931 1998 Beräknat 7 813 1999 Beräknat 7 995 1 Beloppen anges i tusental kronor. forskning () skall bedriva forskning som bidrar till att utveckla regionalpolitikens kunskapsunderlag samt medverka till att forskningsresultaten ges en bred spridning. Verksamhetsmålet för är att slutföra det forskningsprogram som avser perioden . har i sin nuvarande form funnits . I samband med att blev en självständig myndighet omlokaliserades verksamheten till . har byggt upp en fungerande regionalpolitisk forskningsinstitution. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Att initiera och samordna forskning på regionalpolitikens område| | samt se till att forskningsresultaten sprids och blir | | tillgängliga för olika intressenter. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 7 931 tkr. | | | | Övrigt | | skall eftersträva att aktivt medverka och bidra till att | | utveckla samhällsdebatten kring regional utveckling.Årsredovisningen visar att sammanlagt 15 olika forskningsprojekt | | har inletts varav fyra har slutredovisats. | | Ett antal delrapporter har också presenterats. | | bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt| | är rättvisande. | | Resultaten från forskningen har redovisats i | | 16 rapporter och en bok. Ett nyhetsbrev med en upplaga på 2 300 | | exemplar distribueras också. | | Inriktningen av SIR:s verksamhet följer regeringens riktlinjer | | för myndigheten. Regeringen bedömer att de resultat som uppnåtts| | är goda i förhållande till de övergripande målen för verksamheten.| | Tillämpad samhällsvetenskaplig forskning av det slag som | | bedriver är en komplex verksamhet och årsredovisningar och | | dialoger med myndigheten är inte fullt tillräckligt för att | | möjliggöra en fördjupad bedömning av verksamheten. Regeringen | | anser att särskilda avstämningar bör göras vid jämna mellanrum för| | att bedöma myndighetens funktion och betydelse för samhällets | | utveckling. Regeringen avser att utvärdera myndigheten och dess | | verksamhet . | | Utvärderingen skall bl.a. ge underlag för hur den framtida | | forskningen om regionala frågor bör vidareutvecklas. | | SIR:s övergripande mål är att initiera och samordna forskning på| | regionalpolitikens område samt se till att forskningsresultaten | | sprids. Det ligger i linje med regeringens önskemål att | | utvecklar forskningen kring EU-medlemskapets regionala | | konsekvenser i enlighet med uppdrag i regleringsbrev för | | /95 och de frågor som berör den regionala | | utvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. skall | | eftersträva att på ett tydligt sätt delta i och bidra till den | | aktuella regionalpolitiska samhällsdebatten och föra fram | | forskningens syn på regional utveckling. | | Regeringen bedömer det som angeläget att med dess helhetssyn| | vad gäller regional utveckling aktivt medverkar i framtagandet | | av ett forskningsprogram för landsbygdsutveckling. | | För beräknas en medelsram på . Anslags-| | nivån för de två påföljande åren beräknas till 7 813 000 respektive| | . Beräkningarna utgår från anslaget för budgetåret | | 1995/96 omräknat . Hänsyn har tagits till det | | besparingsbeting som ålagts statlig verksamhet och prognoser för| | samhällets kostnadsutveckling. | | | | | | A 9.Europeiska regionala utvecklingsfonden | | 1995/96Nytt anslag 338 0001 Utgiftsprognos 260| | 000 | | därav 1996 260| | 000 | | 1997 Förslag 915 000 | | 1998 Beräknat 748 000 | | 1999 Beräknat 650 500 | | | | 1 Beloppen anges i tusental kronor. -------------------------------------------------------------------- | Anslaget disponeras för utbetalningar från . På| | statsbudgetens inkomstsida finns en inkomsttitel för | | inbetalningar från den Europeiska regionala utvecklingsfonden. | | Regionalfonden är en av EG:s fyra fonder som delfinansierar | | utvecklingsprogram för strukturfondernas mål 2, 5b och 6 samt | | vissa av de s.k. gemenskapsinitiativen. Programperioden för de | | geografiskt avgränsade målen och de flesta gemenskapsinitiativen| | löper för del t.o.m. . Utbetalningarna| | från detta anslag beräknas vara som störst för att trappas| | ned . De sista utbetalningarna beräknas ske | | . | | Utbetalningarna från EG:s övriga strukturfonder redovisas dels | | under anslag Europeiska | | socialfonden dels under anslag | | avseende jordbruks- och fiskefonderna. | | | | | | Regeringens överväganden | | | | O | Regeringen överlämnade förslag till elva utvecklingsprogram rörande de geografiskt avgränsade strukturfondsmålen 2, 5b och 6 till . beslutade kommissionen att godkänna programmet för mål 6 och fem mål 2-program. Kommissionen godkände fem mål 5b-program . Regeringen överlämnade därefter åtta Interreg II-program och ett program vardera för gemenskapsinitiativen , Leader II, SME och Pesca. Program för initiativet Konver överlämnades . Kommissionen godkände Interreg II-programmet för och programmet för initiativet Pesca . Övriga program godkändes . Urban- programmet väntas bli godkänt av kommissionen . När det gäller de program för gränsregionalt samarbete som avser samarbete mellan , respektive kommer fr.o.m. en decentraliserad modell för beslutsfattande och finansieringsförvaltning att tillämpas. Den innebär att beslut om finansiering av enskilda projekt fattas av ett gemensamt organ, en interregional beslutsgrupp. I de finsk/svenska programmen slås respektive lands medel från strukturfonderna samman och förvaltas som en helhet för respektive program. I programmen för och Kvarken/MittSkandia kommer finska strukturfondsmedel att föras över till medan svenska strukturfondsmedel förs över till i programmen för Barents och Skärgården. Den finansiella förvaltningen av EU-medel sker för flertalet program för regional nivå av berörd länsstyrelse. I två av programmen skall denna uppgift handhas av regional myndighet i . Länsstyrelserna skall svara direkt inför för användning av medlen, rapportering och bokföring samt den interna revisionen. För Interreg II-programmen, med undantag av det svensk/danska programmet, skall därmed inte längre vara fondansvarig myndighet. Genom att arbetet med att genomföra strukturfondsprogrammen för målen 2 och 6 kunde starta först har programperioden i praktiken krympt till . Det har inneburit att andelen beslutade medel inte har nått beräknad nivå och därmed har utbetalningarna från anslaget skjutits framåt i tiden. Ytterligare förskjutning av utbetalningarna från anslaget har blivit följden av att genomförandet av programmen för mål 5b kunde påbörjas först . En tidsförskjutning gäller även för gemenskapsinitiativen. Detta innebär att utbetalningarna beräknas ligga på en högre nivå än . Anslaget beräknas för till och för budgetåren 1998 och 1999 preliminärt till 748 respektive . Sammanfattning av betänkande Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag (SOU 1996:69) De små och medelstora företagen intar en central plats i debatten om tillväxt och ekonomisk utveckling. Förhoppningen står i stor utsträckning till att tillväxten i dessa företag verksamt skall bidra till att lösa landets ekonomiska problem och minska den höga arbetslösheten. Sysselsättningen förväntas minska i storföretagen och i den offentliga sektorn. Som små och medelstora företag räknas företag med högst 200 anställda. Gruppen består av en mycket heterogen samling företag i många olika branscher och med mycket olika förutsättningar. Bland småföretagen återfinns det lilla tjänsteföretaget som arbetar med enkel teknik och obetydliga investeringar för en lokal marknad med begränsade tillväxtmöjligheter. Men där finns också det högteknologiska uppfinnarföretaget med betydande kapitalbehov och stora utvecklingsmöjligheter. Det finns därför få enskilda åtgärder som kan förväntas ha effekter på alla småföretag. För att få påtagliga effekter krävs i stället åtgärder inom en rad områden. Totalt finns det i 460 000 små och medelstora företag, jord- och skogsbruk oräknade, med sammanlagt 1 360 000 anställda. Den öppna arbetslösheten omfattar drygt 300 000 personer. Om hälften av dessa skall få arbete i de små och medelstora företagen måste antalet anställda öka . har i uppdrag att göra en översyn av statens stöd till företag med tonvikt på insatser för små och medelstora företag. Uppdraget omfattar både finansiellt stöd och stöd i form av information, rådgivning och utbildning. Översynen skall leda till en effektivisering av stödgivningen. Förslagen skall rymmas inom befintliga kostnadsramar. har utredningen genom tilläggsdirektiv ålagts att lämna förslag till besparingar i storleksordningen inom delar av det regionalpolitiska stödet. Utredningen har att behandla det statliga företagsstödet inom närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiken. Stöden inom arbetsmarknadspolitiken syftar primärt inte till att stödja företag utan till att stödja arbetslösa personer. Inom närings- och regionalpolitiken är däremot syftet i de flesta fall att direkt stärka företagen. Vid sin beräkning av kostnaderna för det statliga företagsstödet inom de aktuella områdena har utredningen tagit hänsyn till att beslut fattats om att vissa stöd skall upphöra. Dessa stöd redovisas men ingår inte i kostnadssammanställningen. I kostnadsberäkningen har det inte varit möjligt att särskilja företag av olika storlek, varför beloppen omfattar stöden till såväl stora som små företag. Enligt utredningens beräkning uppgick stödet /95 till ca . Härav faller inom arbetsmarknadspolitikens område och inom regionalpolitiken. Det näringspolitiska företagsstödet var . De statliga stöden har en mycket begränsad omfattning i relation till den totala ekonomiska aktiviteten i företagen. Det statliga stödet motsvarar årsomsättningen i ett medelstort börsföretag eller en halv promille av den totala produktionen i näringslivet. Det motsvarar också av det samlade tillskottet av kapital till näringslivet . Om stödet helt slopas frigörs ett belopp som möjliggör en sänkning av arbetsgivaravgiften i näringslivet om . Även om stödet kan ha stor strategisk betydelse och vara av stor vikt för enstaka företag, regioner och branscher har det begränsad betydelse för företagandet i stort. Utredningens beräkning, , är helt andra belopp än de som förekommit i debatten . Siffror som där nämns har varit i storleksordningen . I det högre beloppet ingår då också det tidigare bankstödet. I övrigt utgörs stora poster av jordbruksstödet (ca ), räntebidrag till bostadsbyggandet (ca ) och utdelning av aktierna i riskkapitalbolagen (ca ). Dessutom räknas i debatten med ett vidare företagsstödsbegrepp än vad utredningen gör; bl.a. ingår praktik för arbetslösa (ca ), ett stöd som väsentligen utgått till offentliga arbetsgivare. Därutöver ingår i de dels ett antal andra stöd, t.ex. presstöd, kulturstöd till företag och stöd från vissa forskningsstiftelser, dels stöd som redan upphört eller är beslutade att upphöra. har inte anledning att behandla statliga stöd som ligger utanför utredningens område och vill därför inte kommentera de olika beräkningar som gjorts av det samlade företagsstödet. Utredningen vill dock peka på den risk för missförstånd som kan uppstå när klumpsummor innehållande vitt skilda stöd räknas samman och används som argument för stora besparingar. Enligt utredningens mening måste varje enskilt stöd utvärderas och behandlas för sig så att effekterna av neddragningarna/avvecklingarna kan bedömas. Detta gäller inte bara för stöd med så olika syften och målgrupper som t.ex. räntesubventioner i bostadsbyggandet och jordbruksstöd utan också i lika hög grad de något mera likartade stöden inom de områden som företagsstödsutredningen har att behandla. Utredningens arbete har också präglats av detta synsätt. Utredningens uppfattning är att det näringspolitiska stödet är av begränsad omfattning och har en adekvat inriktning. Stödet ges såväl finansiellt som i övrigt till nyföretagande samt till expansion och utveckling i livskraftiga mindre företag. Dessutom ställs särskild sakkunskap till förfogande för att utveckla och kommersialisera tekniska innovationer och uppfinningar. Utredningen föreslår dock vissa förstärkningar inom dessa områden för att ytterligare stimulera utvecklingen. Den ekonomiska och tekniska rådgivningen till småföretagen kan på detta sätt också successivt byggas ut. Däremot finns inom regionalpolitiken anledning att överväga förändringar i mera tillväxtbefrämjande riktning. De generella kostnadssänkande subventionerna bör minska till förmån för projektspecifika satsningar som prövas i varje enskilt fall. Till detta kommer även de nu introducerade EG-stöden att bidra. De arbetsmarknadspolitiska företagsstöden har en speciell karaktär och utredningen förordar här i första hand en striktare syn vad gäller konkurrensförhållandena gentemot verksamhet som inte får stöd och en mer konsekvent rådgivning i affärsfrågor. Utredningen för huvudsakligen fram förslag enligt följande: Bättre företagsklimat, fler och aktivare entreprenörer Småföretagandet har traditionellt spelat en undanskymd roll i skuggan av storföretag och en stor offentlig sektor. Om företagandet generellt och småföretagandet i synnerhet skall få en större roll i ekonomin krävs åtgärder inom en rad områden. Företagandets villkor och möjligheter måste uppmärksammas positivt redan i skolundervisningen. Lagar och regler måste i högre grad ta hänsyn till småföretagen och deras förutsättningar. I första hand är det angeläget att ändra dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, beskattningen av ägare som är aktiva i det egna företaget, villkoren för återköp av aktier och reglerna för riskkapitalbolag. Utredningen understryker vikten av att dessa frågor löses. Förstärkt information, rådgivning och kompetensutveckling Utredningen lämnar förslag som syftar till att höja kunskapsnivån i småföretagen och till att göra information, rådgivning och utbildning mer lättillgänglig. Länsstyrelserna bör få i uppgift att i samråd med övriga aktörer och småföretagens företrädare se till att det finns ett tillfredställande utbud av information och rådgivning i varje län. AB:s utbyggnad av lokal rådgivning i samarbete med kommunerna innebär en förstärkning av rådgivningen på denna nivå och bör påskyndas. Växtkraft mål 4 inom representerar en angelägen satsning på kompetensutveckling för de mindre företagen. Här är det angeläget att den nationella medfinansieringen säkras. Utredningen konstaterar att en rad olika initiativ tagits för att förbättra utbudet av ägarkapital för mindre företag. Reglerna för beskattning av aktieutdelningarna och de s.k. fåmansreglerna är särskilt viktiga att ändra. Utredningen ser därutöver ingen anledning att föreslå ytterligare statliga insatser för att öka tillgången på ägarkapital. uppmanas att i samråd med undersöka möjligheterna att inrätta ett nytt system med lånegarantier för företag som har svaga bankmässiga säkerheter. Finansieringen skall ske inom ramen för ALMI:s befintliga resurser. föreslås få ökade anslag () för finansiering av teknikprojekt i tidiga skeden. Utredningen föreslår förenklingar av de regionalpolitiska stöden. Två nya finansiella stöd- och småföretagsstöd och utvecklingsstöd föreslås som ersättning för lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag och landsbygdsstöd. Utredningen föreslår därtill besparingar inom de generella regionalpolitiska stöden, i första hand en avveckling av de nedsatta socialavgifterna. I ett första steg föreslås detta ske genom att nedsättningen halveras från att gälla . Därtill föreslås att ersättningstiden för sysselsättningsbidraget förkortas från nuvarande fem till och att stödet inte bör lämnas i delar av nuvarande stödområde. Den sammanlagda besparingen för är varav 230 miljoner beräknas falla på ändringen av de nedsatta socialavgifterna. Utredningen föreslår att transportstödet ändras till att omfatta även flyg- och sjötransporter samt tidigare exkluderade s.k. bulksågverk. Ersättnings- reglerna bör ändras så att förändringen i stort sett ryms inom gällande budgetram. Förenklingar föreslås i stödområdesindelningen. Förändringar tar hänsyn till de överenskommelser om stödområden som ingåtts mellan och . Utredningen föreslår att tillförs för dess arbete med utvecklingsprogram för kompetensutveckling i regionalpolitiskt prioriterade områden. Utredningen föreslår att ytterligare medel avsätts från för de särskilda lånen för kvinnliga företagare samt att och lägger större vikt vid de särskilda behov som kvinnliga företagare och företagare med invandrarbakgrund har. Några särskilda finansieringsformer för invandrarägda företag föreslås däremot inte. Vid stöd skall konkurrensaspekterna beaktas mer uttalat än vad som är fallet. Utredningen föreslår också åtgärder för bättre uppföljning och utvärdering av det statliga företagsstödet. Stödbeslut bör innehålla riktlinjer och ekonomiska resurser för utvärdering och stödmyndigheterna bör förbättra sin egen normala uppföljning och utvärdering. Dessa bör också i ökad utsträckning kompletteras med utvärderingar genomförda av oberoende expertis. Förteckning över remissinstanser för betänkandet Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag (SOU 1996:69) Efter remiss har yttranden över betänkande, Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag, avgetts av Riksbank (RB), , , (JämO), (), , , , , , (), (), , Verket för högskoleservice, , , (), länsarbetsnämnderna () i , , och , , forskning (), Norrlandsfonden, (), , , (), , länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , och , , , , , , , , , och , kommunerna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , landstingen i , , , , , , , , och , , , , , , (), (), (), Akademikers (), i (LO), (), , (), Hantverks- och Småföretag (SHS), , och Skogsindustrierna. Dessutom har skrivelser inkommit från (), Svenska (), (även undertecknat av Stuveri och kommun), , , , Sågverken i () samt och kommuner. Förslag till statsbudget för Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Miljövård 6 3.1 Allmänt 6 3.2 Programmet för omställning till hållbar utveckling 9 3.3 Övrig statlig verksamhet 10 3.4 Resultatinformation 11 3.5 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet 11 3.6 Anslag 13 A 1. 13 A 2. Miljöövervakning m.m. 16 A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag 17 A 4. Investeringar inom miljöområdet 19 A 5. Miljö- och kretsloppsforskning 21 A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden 23 A 7. 24 A 8. Kemikalieinspektionen 25 A 9. Visst internationellt miljösamarbete 27 A10. 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 30 4.1 Allmänt 30 4.2 Övrig statlig verksamhet 31 4.3 Anslag 32 B 1. 32 B 2. : Förvaltningskostnader 34 B 3. : Kärnsäkerhetsforskning 34 B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 38 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. bemyndigar regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst för , 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) ramanslag 355 827 A 2. Miljöövervakning m.m. ramanslag 93 952 A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag ramanslag 130 000 A 4. Investeringar inom miljöområdet ramanslag 217 992 A 5. Miljö- och kretsloppsforskning ramanslag 135 492 A 6. Sanering och återställning av miljöskadade områden reservationsanslag 19 400 A 7. ramanslag 18 675 A 8. Kemikalieinspektionen ramanslag 82 570 A 9. Visst internationellt miljösamarbete ramanslag 41 562 A 10. internationella miljöinstitut obetecknat anslag 12 000 ramanslag 73 683 B 2. : Förvaltningskostnader ramanslag 63 188 B 3. : Kärnsäkerhetsforskning ramanslag 58 778 B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ramanslag 26 752 Summa för utgiftsområdet 1 329 871 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöforskning, avfallsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , , och . Det innebär att samtliga utgifter över statsbudgeten inom ansvarsområde ingår i utgiftsområdet utom de utgifter som avser departementets egna förvaltningskostnader och utredningsverksamhet. samordnar regeringens miljöpolitik. Övergripande mål och prioriterade områden Målet med miljöpolitiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Hotet mot miljön är ett hot mot livet självt. Regeringens ambition är att skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland i strävan att skapa ett hållbart samhälle. De ekologiska kraven kan leda till nästa stora språng i tillväxten. Det krävs aktiva medborgare, men också en tydlig politik, för att främja ett ökat kretsloppstänkande. Regeringen har som ambition att skall bli ledande i med att systematiskt bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. För att välfärd och hållbarhet skall kunna förenas krävs djupgående förändringar av vårt sätt att hushålla med naturresurserna och omfattande minskningar av vår belastning på miljön. Det ställer samhället och politiken inför stora och svåra uppgifter. Men det är endast genom att beslutsamt ta itu med dessa som förhoppningarna om att de ekologiska kraven skall leda till ett språng i tillväxten och ökad sysselsättning kan infrias. En effektiv politik för ekologisk hållbarhet måste omfatta såväl området Allmän miljö- och naturvård som området Energi (21). Även andra områden måste bidra aktivt till förändringarna. Främst gäller det Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (18), Regional utjämning och utveckling (19), Kommunikationer (22), Jord- och skogsbruk (23) och Näringsliv (24). Regeringen avser att i annat sammanhang återkomma till hur erforderlig samordning kring uppgiften att göra ekologiskt hållbart skall åstadkommas. Prioriterade områden i regeringens miljöarbete är ett grönare näringsliv (inkl. kretslopp/avfall, kemikalier och trafik), /, biologisk mångfald och miljöpolitiska styrmedel. Frågorna skall drivas aktivt såväl nationellt som inom EU och andra internationella fora. Insatserna för ett mer miljöanpassat näringsliv bör fortsätta. Företagens miljöanpassning kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är vidare att driva på miljöarbetet inom olika samhällssektorer. Sektorsansvaret för miljöfrågorna måste öka. Regeringen redovisar det miljöpolitiska arbetet för . I skrivelsen (skr. 1995/96:120) Vår miljö - Miljöarbetet redovisades tillståndet i miljön och det miljöpolitiska arbetet . En motsvarande redovisning avseende planeras att lämnas till . I skrivelsen (skr.