prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — - Det finns ett behov av investeringsfrämjande åtgärder, så att på lika villkor som andra länder skall kunna marknadsföra förutsättningarna för att etablera och driva företag i landet och aktivt medverka till sådana etableringar och nyinvesteringar. Andra länders satsningar på investe- ringsfrämjande fortsätter att öka. - Det tar för ett land att etablera sig på "investeringsmarknaden". Ett lands engagemang i investeringsfrämjande måste därför vara långsiktigt för att nå resultat på gjorda satsningar. - Det behövs en central koordinator och kompetensutvecklare för de investeringsfrämjande aktiviteter som pågår på regional och lokal nivå. Annars riskerar dessa satsningar att inte får avsedda effekter. Det är enligt regeringens mening för tidigt att göra en samlad bedömning av Delegationens verksamhet. Den inriktning av verksamheten som framgår av de planerade aktiviteterna synes dock ligga väl i linje med det övergripande målet för investeringsfrämjande. Regeringen avser att genomföra en extern utvärdering avseende verksamhetens effektivitet och resultat under /96. Utvärderingen skall ske genom användande av konkreta resultatmått. Anslaget föreslås minskas med för . Anslaget beräknas således till för . och 1999 beräknas utgifterna preliminärt uppgå till vardera året. Regeringen avser att för , med medel som står till regeringens förfogande, tillföra verksamheten vissa medel. -------------------------------------------------------------------- | Det är viktigt att fullfölja de konsumentpolitiska mål som | | beslutats av . skall arbeta för | | att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU. Särskilt | | viktiga områden är märkning och kontroll av livsmedel och | | hushållens stora skuldsättning. Åtgärder som avser hushållens | | baskonsumtion och stöd till konsumentgrupper som är ekonomiskt | | eller socialt utsatta eller av andra skäl har behov av särskilt | | stöd bör prioriteras. | | Arbetet för att utarbeta en strategi för att utveckla sådana | | produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningen på| | miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling bör | | fortsätta. De förändringar som sker i det svenska samhället och i omvärlden inverkar i hög grad på konsumenternas situation. har antagit nya konsumentpolitiska mål (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Konsumentpolitiken tillgodoser många olika syften, exempelvis att säkerställa en väl fungerande marknad där det är särskilt viktigt att produkterna som säljs inte är farliga, liksom att uppnå att konsumenterna är välinformerade och välutbildade i konsumentfrågor och att deras ekonomiska och rättsliga intressen i övrigt säkerställs. De konsumentpolitiska åtgärderna har ofta en fördelningspolitisk inriktning. När det gäller inriktningen av det konsumentpolitiska arbetet skall åtgärder som avser hushållens baskonsumtion och stöd till konsumentgrupper som är ekonomiskt eller socialt utsatta eller av andra skäl har behov av särskilt stöd prioriteras. Hushållens stora skuldsättning är ett viktigt område för konsumentpolitiska insatser i form av bl.a. budgetrådgivning och skuldsanering. I de hushållsekonomiska frågorna ingår även finansiella tjänster som en viktig del. Avregleringen och ökad konkurrens liksom förändringarna såväl på marknaden som hos enskilda hushåll som en följd av ny teknik medför förändringar för konsumenterna. Ökningen av antalet alternativ gör att det kan vara svårt att få grepp om vad det finns för tjänster och vilken kvalitet de har. Det är också ibland oklart vilket konsumentskydd som gäller. En uppgift för regeringen under det kommande budgetåret är att uppmärksamma sådana problem och se till att brukarnas intressen tas tillvara. En strategi bör utarbetas på konsumentområdet för att utveckla sådana produktions- och konsumtionsmönster som minskar påfrestningen på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Medlemskapet i EU innebär att det inte längre räcker med en bra svensk konsumentpolitik. måste också arbeta för att konsumenterna skall få en stark ställning och inflytande i EU. För att den gemensamma marknaden skall fungera för vanliga människor måste man kunna dra nytta av den. Konsumenterna måste veta att det finns regler som tar tillvara deras intressen och som ger dem rättigheter om det uppstår problem. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1995/96:181, bet. 1995/96:LU26, rskr. 1995/96:292) presenterat mål och inriktning för det svenska EU-arbetet. I det lokala konsumentpolitiska arbetet utgör den kommunala konsu- mentverksamheten en hörnsten. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Konsumentfrågor framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 F. Konsumentfrågor 113,2 157,1 169,3 121,9 105,8 105,3 108,2 I och med EU-medlemskapet har konsumentpolitiken fått ytterligare en dimension. Det har inneburit utökade arbetsuppgifter för flera av myndigheterna på konsumentområdet. De resurser som funnits att tillgå för detta ändamål har utnyttjats väl. Dock kommer de närmaste årens EU-arbete att kräva ytterligare resurser och effektivisering i arbetet för att på ett tillfredsställande sätt skall kunna påverka det arbete som bedrivs inom EU. De konsumentpolitiska målen är långsiktiga och ganska omfattande vilket gör dem svårmätbara. Det är därför svårt att dra några långtgående slutsatser om resultat och måluppfyllelse. Det är dock regeringens bedömning att den verksamhet som har bedrivits legat i linje med de mål och den inriktning som fastställts av i enlighet med förslagen i prop. Aktiv konsumentpolitik (prop. 1994/94:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). 1994/95 Utgift 4 5971 Anslagssparande 2 800 1995/96 Anslag 8 570 Utgiftsprognos 7 100 därav 1996 5 300 1997 Förslag 5 888 1998 Beräknat 6 081 1999 Beräknat 6 284 1 Beloppen anges i tusental kr. är en specialdomstol som handlägger mål och ärenden enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), konkurrenslagen (1993:20), tobakslagen (1993:581) samt lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Det övergripande målet för är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut och att har ökat anslagssparandet med ca . Det höga anslagssparandet förklaras av att domstolen i samband med EU-anslutning beviljades medel att utöka antalet tjänster. har inte någon sådan utökning i praktiken erfordrats. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 5 888 tkr | -------------------------------------------------------------------- verksamhet vad gäller omfattning och inriktning avgörs i allt väsentligt av faktorer som ligger utanför domstolens kontroll, såsom utformningen av lagstiftningen och antalet inkomna mål. Målens svårighetsgrad varierar, vilket försvårar möjligheten att mäta effektiviteten. Av årsredovisningen framgår att styckkostnaden för domar och slutliga beslut har sjunkit i jämförelse med förra budgetåret. Regeringen delar domstolens bedömning att den utvärdering som gjorts av verksamheten ger vid handen att effektiviteten i verksamheten är god. Domstolen har under /95 avgjort drygt 40 mål. Arbetet med att förbättra och utveckla resultatredovisningen kommer att fortsätta. Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . är nu andra instans för mål enligt konkurrenslagen och marknadsföringslagen. Den nya ordningen med som första instans och som andra och sista instans infördes för konkurrensmål och för marknadsföringsmål . av 1994 inkom de första ärendena enligt den nya konkurrenslagen till domstolen. Domstolen har knappt ett 15-tal ärenden enligt den gamla marknadsföringslagen. Den nya ordningen torde leda till en minskning av antalet inkomna marknadsföringsmål. Den totala effekten för domstolen av den nya konkurrenslagen och den nya marknadsföringslagen är dock fortfarande svår att bedöma. 1994/95 Utgift 88 4001 Anslagssparande 7 982 1995/96 Anslag 104 6872 Utgiftsprognos 114 985 därav 1996 82 006 1997 Förslag 69 445 1998 Beräknat 68 373 1999 Beräknat 70 449 1 Beloppen anges i tusental kr. 2Varav beslutats på tilläggsbudget till stadsbudgeten (prop. 1995/96:82, bet. 1995/96:LU10, rskr. 1995/96:81). är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. De övergripande målen för verksamheten är att: - ge hushållen möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, skydda konsumenternas hälsa och säkerhet och medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I anslutning till detta fullgörs de uppgifter som ankommer på () enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1995:450) och produktsäkerhetslagen (1988:1604). Verket fullgör vidare uppgifter enligt konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:630), lagen (1992:1231) om märkning av textilier, lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, lagen (1992:1326) om personlig skyddsutrustning för privat bruk, lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet, alkoholreklamlagen (1978:763), hemförsäljningslagen (1981:1361), lagen (1992:1328) om farliga livsmedelsimitationer, paketreselagen (1992:1672) och tobakslagen (1993:581). Verket är också bemyndigad att ge ut föreskrifter enligt lagen (1994:1772) om tillämpningen av det europeiska märkningssystemet och genom förordningen (1994:1169) om europeisk miljömärkning. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut och att verket har ett ackumulerat anslagssparande på ca . En del av anslagssparandet kommer att förbrukas när resterande del av skuldsaneringsuppdraget genomförs. Dessutom utgör en stor del ett planerat anslagssparande som avses utnyttjas under innevarande budgetår i samband med att myndigheten flyttar till nya lokaler . -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen för bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 69 445 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 31 000 tkr | -------------------------------------------------------------------- En betydande del av resurser används för hushållsekonomiska frågor. En stor del av förklaringen står att finna i det hårdnande ekonomiska klimatet och det faktum att fler och fler hushåll har ekonomiska svårigheter. Den ökade inriktningen på budgetrådgivning och skuldsanering är därför en naturlig utveckling av verkets verksamhet. Ett annat område som naturligen har expanderat är det internationella arbetet och främst EU-arbetet. Att få genomslag för svenska konsumentskyddsintressen och verka för en internationell förstärkning av konsumentskyddet har tagit en allt större del av resurser i anspråk. Detta är också ett område som blir allt viktigare . Standardiseringsarbetet är en viktig del av detta område. Vidare har miljöfrågorna blivit allt viktigare. Det gäller t.ex. energiförbrukning, sopsortering, marknadsföring med miljöargument och miljömärkning. Bl.a. utfärdar verket föreskrifter för EU-blomman. Avregleringar av offentliga tjänster har inneburit ytterligare områden där konsumentintresset måste bevakas, t.ex. effekterna för konsumenterna av elavregleringen. Till detta kommer avregleringen av de finansiella marknaderna vilket kräver ett ökat engagemang från när det gäller området för finansiella tjänster. Verket har /96 tillförts för ett utökat ansvar på området finansiella tjänster (prop. 1995/96:82, bet. 1995/96:LU10, rskr.1995/96:81). När det gäller årsredovisning är redovisningen av prestationer väl utvecklad. Det är dock svårt att bedöma måluppfyllelse eftersom regleringsbrevets verksamhetsmål och verksamhetsgrenar inte enkelt går att relatera till varandra. Med utgångspunkt i de övergripande målen och verksamhetsmålen i regleringsbrevet 1994/95 är dock bedömningen att verksamhet har den inriktning som eftersträvats. revisionsberättelse innehåller inga invändningar mot redovisningen. Nya övergripande mål och verkets interna omorganisation har lagt grunden för en förbättrad möjlighet att avläsa effekter av och utvärdera verksamheten. Det finns dock behov av att ange tydligare prioriteringar i verksamheten och en tydligare koppling mellan verksamhetsmålen och verksamhetsområdena i resultatredovisningen. Regeringen kommer att i dialog med utveckla och förbättra verksamhetsmål, resultat- och kvalitetsmått. Det är regeringens bedömning att det är angeläget att fullfölja de konsumentpolitiska mål som föreslagits av regeringen i proposition Aktiv konsumentpolitik (prop. 1994/95: 140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438) samt som redovisats i regeringens skrivelse om konsumentpolitiken i EU - mål och inriktning för det svenska arbetet. 1995/96:181, bet. 1995/96:LU26, rskr. 1995/96:292). Verket måste i detta sammanhang göra kraftfulla insatser i det svenska arbetet med konsumentpolitiken i EU. Särskilt viktigt i EU-arbetet är finansiella tjänster, marknadskontroll och insatser som främjar från miljösynpunkt långsiktigt hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Vidare är verkets arbete med konsumentgrupper som är ekonomiskt och socialt utsatta fortsatt av stor vikt. Bl.a. ungdomar, arbetslösa och invandrare är viktiga målgrupper för detta arbete. insatser när det gäller områdena hushållsekonomi, miljö och konsumtion samt deltagande i dessa och andra arbetsområden, t.ex. standardisering inom ramen för EU:s konsumentpolitik, kommer vidare att kräva betydande resurser. Regeringen anser att konsumentinflytande på den europeiska standardiseringen är nödvändigt för att säkerställa att varor som säljs i är säkra och för att stärka konsumenternas ställning i . insatser på standardiseringsområdet bör därför ligga kvar på oförändrat hög ambitionsnivå. Särskilda medel har beräknats under anslaget B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. för standardise- ringsprojekt. Av anslagsframställning framgår att de särskilda medel som anvisades för produktion av bränsleförbrukningsfoldern i och med tryckningen av årets folder är förbrukat. Regeringen avser att uppdra åt och att ge ut en samlad konsumentinformation om bilar, inkluderat bl.a. bränsleförbrukning. Kostnaderna bör täckas inom respektive myndighets ramar. Mot denna bakgrund bör anvisas ett anslag på . I detta belopp inkluderas den resursförstärkning som verket fått för ett utökat ansvar på området finansiella tjänster. Det är regeringens bedömning att eventuellt behov av ökade resurser med anledning av de insatser verket måste göra i bl.a. EU-arbetet skall finansieras genom omfördelning inom befintligt anslag. 1994/95 Utgift 12 7971 Anslagssparande 749 1995/96 Anslag 20 518 Utgiftsprognos 20 600 därav 1996 14 800 1997 Förslag 13 788 1998 Beräknat 13 857 1999 Beräknat 14 279 1 Beloppen anges i tusental kr. () har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister, och ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstol, stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bl.a. utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. Det övergripande målet är att nämnden på ett snabbt och ändamålsenligt sätt skall pröva de konsumenttvister som anmäls till nämnden. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut utan anslagssparandet ökat något. Nämndens kostnader avseende hyror och ersättning till ledamöter har ökat under /96 vilket minskat anslagssparandet. kommer att under innevarande budgetår göra investeringar i datorutrustning som torde leda till vissa rationaliseringar. I samband med införandet av det nya datorsystemet kommer nämnden att få ökade kostnader för utbildning. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för bör ligga| | fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 13 788 tkr | -------------------------------------------------------------------- Årsredovisningen ger en bra bild av den verksamhet som har bedrivit . Handläggningstiderna har minskat. Väntetiderna är nu drygt fyra och en halv månad för ärenden som avgjorts med intresseledamöter och drygt en och halv månad för ärenden som avgjorts i ett enklare förfarande utan intresseledamöter. Motsvarande siffror för året innan var drygt och för ärenden som avgjorts utan intresseledamöter. Antalet inkomna ärenden är lika stort som året innan. Den avdelning som framför allt fått en ökad ärendetillströmning är reseavdelningen med drygt 200 fler ärenden än . Regeringen konstaterar att inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Arbetet med att förbättra och utveckla resultatredovisningen kommer att fortsätta inom ramen för myndighetsdialogen. Effektivisering av datorstödet, nämndens stöd till de kommunala vägledarna och nämndens arbete med kvalitetssäkring är frågor som kommer att behandlas inom ramen för dialogen. 1995/96 Anslag 7 2001 Utgiftsprognos 7 240 därav 1996 5 800 1997 Förslag 5 945 1998 Beräknat 6 134 1999 Beräknat 6 349 1 Beloppen anges i tusental kr. inrättades i enlighet med den nya fastighetsmäklarlag (1995:400) som antogs av . Regeringen har beslutat om fastighetsmäklarförordningen (1995:1028) och förordningen (1995:1029) med instruktion för . Lagen och förordningarna trädde i kraft . Nämnden skall verka som central myndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare och skall särskilt inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsed innebär och att mäklarna har en god utbildning för sin uppgift. Enligt fastighetsmäklarförordningen gäller att den som vill bli registrerad som fastighetsmäklare skall ansöka om detta hos nämnden. För prövning av en ansökan tas avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Den som är registrerad som fastighetsmäklare skall från och med kalenderåret efter registreringsåret betala en årlig avgift. Utgångspunkten är att staten skall få full kostnadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | Det övergripande målet för bör ligga fast.| | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 5 945 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 1 800 tkr | -------------------------------------------------------------------- Nämnden har varit verksam . Det är för tidigt att göra någon utvärdering av nämndens verksamhet. Nämnden beräknar att avgiftsinkomsterna från ansöknings- och årsavgifter kommer att uppgå till . Dessa medel redovisas mot inkomsttitel Registreringsavgift till . Avgifterna för examination beräknas till . Regeringen delar nämndens bedömning att verksamheten bör koncentreras kring själva tillsynen av fastighetsmäklare samt kring utbildningsfrågorna. Utbildningsfrågorna är betydelsefulla för att garantera kvaliteten på de mäklare som ansöker om registrering. 1994/95 Utgift 8001 Reservation 3 681 1995/96 Anslag 6 150 Utgiftsprognos 8 800 därav 1996 6 300 1997 Förslag 4 100 1998 Beräknat 4 100 1999 Beräknat 4 100 1 Beloppen anges i tusental kr. har särskilda medel anslagits till stöd för ideella konsu- mentorganisationer. Medlen skall bl.a. kunna användas till stöd åt såväl befintliga konsumentorganisationer som för att stödja och stimulera uppbyggnaden av nya organisationer. En jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att en stor del av reservationsanslaget inte utnyttjats. Förklaringen till detta är bl.a. att flertalet konsumentorganisationer är under uppbyggnad och saknar resurser för att ansöka om och hantera dessa medel. Det kan vidare vara så att informationen om dessa medel varit bristfällig. Prognosen för innevarande budgetår är att anslagna och reserverade medel i stort sett kommer att utnyttjas. -------------------------------------------------------------------- | Resurser 1997 | | Ramanslag 4 100 tkr | -------------------------------------------------------------------- Av årsredovisning /95 framgår att stöd till organisationer har lämnats till 13 projekt på totalt . ekonomiska stöd till organisationerna för projekt på livsmedelsområdet år 1991-1994 har utvärderats av . Utvärderingen omfattar 47 projekt och visar bl.a. att verkets ekonomiska stöd har varit en förutsättning för projekten men att verkets personella resurser inte riktigt räckt till för t.ex. erfarenhetsutbyte mellan organisationerna. Regeringen anser att konsumentorganisationerna spelar en viktig roll i Europasamarbetet. I sin egenskap av frivilliga organisationer utövar de inflytande genom andra kanaler än dem som EU-ländernas regeringar har. konsumentråd har ett brett kontaktnät inom EU och finns representerade i bl.a. den Europeiska konsumentorganisationen des Union de Consommateur (BEUC) och representerar den svenska konsumentrörelsen i - (). Vidare deltar rådet i ANEC - den europeiska organisationen för ökat konsumentinflytande i standardiseringen. konsumentråd bör även fortsättningsvis kunna medverka till en fördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i . Rådet har också en viktig uppgift att sprida information om arbetet inom EU till sina medlemsorganisationer. Mot denna bakgrund anser regeringen att konsumentråd bör få fortsatt ekonomiskt stöd bl.a. för att företräda konsumenterna i europaarbetet. Medel för detta har beräknats under detta anslag. Regeringen kommer att ange de närmare villkoren för stödet. Även andra konsumentorganisationer bör liksom kunna få ekonomiskt stöd som bör fördelas av . Regeringen gör bedömningen att anslaget till stöd till konsumentorgani- sationer bör bibehållas på en oförändrad nivå . 1994/95 Utgift 1 6001 Reservation 2 651 1995/96 Anslag 3 000 Utgiftsprognos 3 700 därav 1996 3 100 1997 Förslag 2 070 1998 Beräknat 2 121 1999 Beräknat 2 170 1 Beloppen anges i tusental kr. Genom forskningspolitiska beslut (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:LU48, rskr. 1992/93:329) anvisades till för att utveckla forskning på konsumentområdet. Jämförelse mellan budget och utfall /95 visar att en stor del av reservationsanslaget inte utnyttjats. Förklaringen till detta är att det föreligger vissa eftersläpningar i utbetalningar av medel. betänkande Forskning för vår vardag (SOU 1996:10) innehåller förslag om en utbyggnad av konsumentforskningen. Utredningen föreslår ett inrättande av ett konsumentforskningsråd som efter en fyraårig uppbyggnadsperiod skulle disponera ett årligt anslag på . verksamhet föreslås finansieras dels genom att ett belopp på sammanlagt överförs från de forskningsråd som finansierar konsumentforskning, dels genom ett nytillskott på . Ett alternativt förslag från utredningen är en forskningsdelegation, knuten till , som skulle initiera, stödja och samordna forskningen.