prop · GK031D2 · 1997-01-01 00:00:00 — Föreliggande bilaga till budgetproposition beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Bedömningen av den internationella utvecklingen grundar sig på material från bl.a. . Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlag från och på den prognos som publicerade . Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Bilagan innehåller dessutom kalkyler över ekonomins utveckling i ett något längre perspektiv. Den traditionella prognosen kompletteras med ett basscenario och ett alternativt högtillväxtscenario över utvecklingen på medellång sikt. Dessa beräkningar är gjorda med stöd av modeller och . Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Kalkylerna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 7 1.1 Den svenska ekonomin 1996 och 1997 7 1.2 Den svenska ekonomins utveckling 13 t.o.m. 2 Internationell utveckling 23 2.1 Utveckling i 23 2.2 Länderna utanför 28 2.3 Risker kring prognosen 30 2.4 Medelfristig kalkyl 30 5 Näringslivets produktion 41 5.1 Industrin 42 5.2 Byggnadsverksamheten 46 9 Hushållens ekonomi 59 10 Bruttoinvesteringar 66 10.1 Näringslivets investeringar 67 10.2 Bostadsinvesteringar 68 10.3 69 11 Den offentliga sektorn 71 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 71 11.2 Den statliga sektorn 78 11.3 Allmänna pensionsfonden 80 11.4 Den kommunala sektorn 81 1.1 Prognosförutsättningar 9 1.2 Försörjningsbalans, 1994-1997 11 1.3 Nyckeltal 12 1.4 Finansiellt sparande 13 1.5 Förutsättningar 14 1.6 Försörjningsbalans 1996-2000 15 1.7 Nyckeltal 1996-2000 17 1.8 Arbetsmarknad 18 1.9 Högtillväxtalternativet, försörjningsbalans och nyckeltal, 1996-2000 20 2.1 EU:s försörjningsbalans 25 2.2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 27 2.3 BNP-tillväxt per region samt andel av svensk export per region 30 4.1 Export och import av varor 38 4.2 Bytesbalansen 39 5.1 Näringslivets produktion 41 5.2 Nyckeltal för industrin 43 5.3 Byggnadsverksamhet 46 6.1 Sysselsättning i olika branscher 48 6.2 Arbetsmarknad 50 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande 61 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 67 10.2 Lagerförändringar och lagerbidrag 70 11.1 Den offentliga sektorns finanser 73 11.2 Den offentliga sektorns skatter och avgifter 75 11.3 Den offentliga sektorns utgifter 76 11.4 Kommunsektorns finanser 1995-2000 84 1.1 BNP-förlopp 1984-1997 8 1.2 Bidrag till BNP-tillväxten 9 1.3 Bidrag till tillväxten 1998-2000 16 Diagrambilaga till kapitel 1 21 D.1 BNP-utveckling enligt bas- respektive högtillväxtalternativet 21 D.2 Arbetslöshet enligt bas- respektive högtillväxtalternativet 21 D.3 Sysselsättning och arbetskraft enligt bas- respektive högtillväxtalternativet 22 D.4 Basalternativet, befolkningen i ålder uppdelade på sysselsatta, personer i åtgärder i arbetskraften, öppet arbetslösa och personer i åtgärder utanför arbetskraften 22 2.1 Långa och korta räntor samt nominell växelkurs för EU som helhet gentemot dollarn 24 3.1 Ränteutvecklingen för 10-åriga statsobligationer i några länder 32 3.2 Ränteutvecklingen i , 1992-1996 33 3.3 Kronans kurs, TCW-index, 1995-1996 34 4.1 Export, marknadstillväxt och marknadsandelar för bearbetade varor, 1987-1997 37 4.2 Bytesbalansen som andel av BNP i och , 1980-1997 40 5.1 Industins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1997 44 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel, 1980-1997 45 6.1 Antal sysselsatta, öppet arbetslösa och personer i arbetskraften 49 7.1 Timlöneutveckling i industrin 53 8.1 Producentprisutvecklingen 55 8.2 Konsumentprisutvecklingen 58 9.1 Real timlön före skatt 1975-1997 60 9.2 Hushållens framtidsförväntningar, 1977-augusti 1996 62 9.3 Privat konsumtion, 1980-1997 63 9.4 Disponibel inkomst och privat konsumtion, 1970-2000 65 10.1 Investeringskvoter inklusive och exklusive bostäder 68 10.2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägenheter 70 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande, 1970-2000 71 11.2 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och nettoskuld, 1980-2000 74 11.3 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter, 1970-2000 77 11.4 Statsskulden, 1980-2000 80 11.5 Den kommunala sektorns finansiella sparande, 1980-2000 82 1.1 Den svenska ekonomin 1996 och 1997 inträffade en avmattning i den europeiska konjunkturen, vilken också satt sin prägel på den svenska ekonomin. Via exporten spred sig de negativa effekterna till den redan tidigare svaga inhemska ekonomin. Nedgången av arbetslösheten bröts. Hushållens framtidsförväntningar dämpades. Allt fler prognosmakare reviderade ned sina bedömningar. förväntades - bl.a. i den ekonomiska vårpropositionen - att en återhämtning i skulle inledas och att detta skulle påverka den svenska ekonomin positivt. Några påtagliga tecken på en sådan uppgång fanns dock knappast och osäkerheten i prognoserna var ovanligt stor. I vissa avseenden har bilden klarnat . Allt fler tecken, exempelvis BNP-tillväxten , industrins orderingång och näringslivets framtidsförväntningar, tyder på att den tyska ekonomin passerat bottenläget och att en uppgång är på väg med positiva effekter på i övrigt som följd. fortsätter tillväxten i att ligga på en hög nivå utan att inflationen pressas uppåt. Den svenska exporten har hävdat sig överraskande bra , trots att det relativa kostnadsläget försämrats kraftigt. Den privata konsumtionen har hållits uppe, även om delar av detaljhandeln fått vidkännas betydande volymnedgångar. Räntorna har fallit och de alltför stora lagren håller på att avvecklas. Mot denna bakgrund är det rimligt att räkna med att den svenska ekonomin befinner sig i en uppgångsfas, även om återhämtningen blir förhållandevis långsam. Tillväxten väntas till största delen drivas av utrikeshandeln. Exporten får draghjälp av en successivt stigande efterfrågan i utlandet. Expansionstakten kommer dock sannolikt att dämpas i takt med att relativprishöjningarna slår igenom på marknadsandelarna. Importen begränsas av lageravvecklingen och en i övrigt återhållen inhemsk efterfrågan. Vidare kommer investeringarna att vara en motor i tillväxtprocessen, enligt de enkäter som föreligger. Ett markant omslag är på väg för bostadsinvesteringarna, dock från en låg nivå. Den privata konsumtionen kan förväntas fortsätta att växa i en årstakt av , vilket innebär att sparkvoten i så fall stiger något. Däremot ser den offentliga konsumtionen ut att falla. Sammantaget leder detta till en BNP-tillväxt på , vilket är något starkare än vad som antogs i vårpropositionen. Arbetslösheten verkar dock bli något högre, beroende på att såväl produktivitet och medelarbetstid växer i en snabbare takt än vad som tidigare prognosticerades. Trots att löneökningarna är snabbare i än i omvärlden ser inflationstakten ut att hamna på endast under loppet av året. Tillväxttakten beräknas stiga något 1997, till , som drivkraften i processen ändras. Utrikeshandeln väntas ge ett mindre bidrag då kronans appreciering mer tydligt slår igenom på marknadsandelarna som importen utvecklas i linje med efterfrågan. Även investeringarna beräknas komma in i en lugnare expansionsfas efter den snabba kapacitetsutbyggnaden . Däremot kommer sannolikt den privata konsumtionen att stärkas i takt med att hushållens situation och framtidsförväntningar förbättras. Den för svenska förhållanden höga sparkvoten kan då komma att sjunka något. Lageravvecklingen väntas upphöra, vilket ger ett kraftigt positivt bidrag till BNP. En viss nedgång av den öppna arbetslösheten är sannolik, bl.a. som en följd av stigande efterfrågan på arbetskraft. Trots att en del tillfälliga inflationsdämpande faktorer försvinner kommer ändå prisstegringarna att ligga väl i linje med 2- procentsmålet. Diagram 1.1 BNP-förlopp 1984-1997 Källor: och . Även om konjunkturbilden nu är klarare än finns fortfarande betydande osäkerhet i prognosen. Återhämtningen i i allmänhet och i synnerhet är ännu inte säkerställd, utan bedömningen bygger på enstaka indikationer. För att den svenska tillväxten ska stärkas behöver dessutom hushållens förtroende för den inhemska ekonomiska utvecklingen öka. I detta sammanhang är utvecklingen av sysselsättningen, av räntorna och av de offentliga finanserna nyckelfaktorer. En speciell osäkerhetsfaktor är den statliga konsumtionen, vilken historiskt visat sig vara svår att förutse. Diagram 1.2 Bidrag till BNP-tillväxten, 1995-1997 Källor: och . Till grund för prognosen ligger antagandet att de korta svenska marknadsräntorna planar ut på nivån - vilket innebär en markant lägre nivå än vad som angavs i vårpropositionen - för att stiga något under loppet av 1997 i takt med att den väntade konjunkturuppgången i driver upp de tyska korträntorna. Den femåriga statsobligationsräntan antas stabiliseras på för att sedan ligga kvar på denna nivå. Visserligen bedöms de amerikanska långa räntorna börja stiga något, vilket ger återverkningar för , men bör den svenska räntemarginalen gentemot utlandet kunna krympa p.g.a. de förbättrade offentliga finanserna, det växande överskottet i bytesbalansen och den bestående låga inflationstakten. Den svenska kronan antas vara stabil och TCW-index ligga runt 115. 1994 1995 1996 1997 BNP-tillväxt i 2,8 2,0 2,0 2,4 Konsumentprisökning i 2,3 2,4 2,3 2,3 Dollarkurs (SEK) 7,7 7,1 6,7 6,7 TCW-index1 126,1 127,3 116,0 115,0 Tysk ränta statsobligation6,2 6,0 5,1 5,4 Svensk ränta statsobligation9,19,9 7,5 7,0 Svensk ränta 6 månaders ssvx7,7 8,9 6,0 5,4 1 TCW-index på 115 motsvarar ett ECU-index på ca 114. Aktuell statistik tyder på att lönerna inom industrin ökar något snabbare än vad som antogs , medan övriga löner stiger långsammare. Sammantaget väntas lönerna stiga med och med . Detta kan jämföras med utvecklingstakten i som ligger på . Den relativt snabba löneökningen tenderar hålla uppe de korta räntorna och att pressa fram rationaliseringar, vilket mildrar genomslaget på priserna men håller arbetslösheten på en hög nivå. Inflationen i har varit betydligt lägre än vad som förväntades . Till och med augusti har priserna fallit . Den låga takten förklaras bl.a. av sänkta importpriser, fallande räntor och skatteförändringar. Produktivitetsökningarna har också varit starkare än väntat. Under loppet av 1996 beräknas konsumentpriserna stiga . uppskattas KPI öka med , eftersom kronan inte antas apprecieras ytterligare och räntorna inte falla. Om olika tillfälliga effekter som påverkar priserna räknas bort, såsom skatte- och subventionsförändringar, ränteutvecklingen samt växelkursens genomslag på importpriserna, verkar den underliggande inflationstakten hamna på nivån eller strax därunder för de båda åren. Den underliggande inflationen mätt som lönestegringstakt minus trendmässig produktivitet beräknas sjunka . Exporten steg snabbare än väntat . Trots apprecieringen av kronan har svenska företag fortsatt att vinna marknadsandelar. Uppenbarligen dominerar fortfarande effekten av den tidigare kronförsvagningen. Eftersläpningen innan volymerna påverkas fullt ut kan vara ovanligt lång vid stora relativprisförändringar. Orderingången till exportindustrin stiger och framtidsförväntningarna är positiva. Den internationella konjunkturuppgången för med sig en högre marknadstillväxt. Med viss fördröjning väntas emellertid den relativt omvärlden höjda kostnadsläget resultera i förluster av marknadsandelar för svenska företag. Därmed kommer sannolikt exporttillväxten att bromsa upp något . Importen hålls tillbaka av den starka lageravvecklingen, medan en återhämtning är sannolik 1997. Såväl handels- som bytesbalansen uppvisar stora och växande överskott. Bytesbalansen satt i relation till BNP beräknas uppgå till 1997, den högsta siffran i modern tid. Den privata konsumtionen har hållits upp av efterfrågan på energi, dagligvaror och bilar. Höga realräntor, hög arbetslöshet och den omfattande konsolideringen av de offentliga finanserna har bidragit till en försiktig attityd från hushållens sida, vilket gjort att efterfrågan inom många andra områden varit dämpad. En gynnsammare ekonomisk utveckling gör att hushållens framtidsförväntningar sannolikt förbättras, vilket skapar förutsättningar för en nedgång i sparkvoten. Höga reallöner, framför allt , gör att disponibel inkomsterna stiger, även om budgetkonsolideringen och en återhållen sysselsättningsutveckling verkar i motsatt riktning. Den privata konsumtionen väntas öka med 1996 och med 1997. Den statliga konsumtionen har visat sig vara mycket svår att förutse. Speciellt fluktuationerna i försvarsinköpen har varit stora och tidsprofilen svår att fastställa. Sedan vårpropositionen presenterades har ny information framkommit som indikerar att försvarsutgifterna blir lägre än beräknat. Detta har föranlett en betydande nedrevidering av den statliga konsumtionen. Utifrån korttidsstatistiken ligger bedömningen av den kommunala konsumtionens utveckling kvar på -. beräknas det finansiella sparandet för kommunsektorn bli betydligt sämre än enligt bedömningen . Mot denna bakgrund beräknas den kommunala konsumtionen minska 1997, trots att den stora utbildningssatsningen bidrar positivt. Tabell 1.2 Försörjningsbalans, 1994-1997 1995 1994 1995 1996 1997 BNP 1 634,9 2,6 3,0 1,6 2,3 Import 563,8 13,4 8,7 2,7 4,9 Tillgång 2 198,7 4,9 4,3 1,9 2,9 Privat konsumtion 853,5 0,8 0,3 0,9 1,8 Offentlig konsumtion422,6 -0,5 -2,3 -1,0 -0,5 Stat 131,3 -0,1 -4,5 -1,0 0,0 Kommuner 291,3 -0,7 -1,2 -1,0 -0,7 Bruttoinvesteringar 237,8 -0,2 10,6 8,1 2,0 Näringsliv exkl. bostäder171,614,4 24,5 9,6 2,0 därav industri 60,9 28,6 37,5 16,0 -4,0 Bostäder 26,7 -35,3 -27,9 16,1 2,7 Myndigheter 39,4 10,6 1,6 -3,5 1,4 Lagerinvesteringar1 17,5 1,5 0,5 -1,5 0,5 Export 667,3 14,1 11,4 6,5 5,6 Användning 2 198,7 4,9 4,3 1,9 2,9 Inhemsk användning1 531,4 1,9 1,6 0,0 1,8 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Bruttoinvesteringarna är en av de mest expansiva delarna av den svenska ekonomin . God lönsamhet och ett gynnsamt konkurrensläge har möjliggjort för industrin att fullfölja sina långsiktiga expansionsplaner, trots konjunkturavmattningen. Planerna tyder dock på att industrins investeringar dämpas . Den befintliga kapaciteten räcker för att möta efterfrågan utan att det uppstår kapacitetsproblem. Bostadsbyggandet vänder uppåt från en mycket låg nivå. Räntefallet i kombination med olika stimulansåtgärder bidrar till detta. Ett fall i ombyggnadsinvesteringarna drar ned tillväxtsiffrorna . Lagerinvesteringarna har stor inverkan på konjunkturförloppet. Avmattningen kom uppenbarligen överraskande för många aktörer. Industrin och handeln fick vidkännas en ofrivillig lageruppbyggnad. De alltför stora lagren avvecklas , vilket ger ett starkt negativt bidrag till BNP. Effekten dämpas dock av att importen också blir lägre. bör anpassningen vara avklarad och lagerinvesteringarna väntas ligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå. Därmed blir omslaget betydande och ger ett positivt bidrag till BNP-tillväxten. 1994 1995 1996 1997 Timlön, kostnad 2,4 3,4 5,6 4,5 KPI, dec.-dec. 2,6 2,6 1,0 2,2 NPI, dec.-dec. 1,7 1,0 0,5 0,8 Disponibel inkomst 1,1 -0,1 1,2 0,8 Sparkvot (nivå) 8,6 8,2 8,5 7,5 Industri produktion 13,8 9,4 2,5 5,3 Relativ enhetsarbetskostnad-4,5 0,3 14,3 0,5 Öppen arbetslöshet (nivå)1 8,0 7,7 7,7 6,9 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder15,24,4 5,0 5,4 Handelsbalans (miljarder kr)67,1 105,6 124,4 139,6 Bytesbalans (% av BNP) 0,4 2,0 3,1 3,7 1 I % av arbetskraften. Källor: , och . BNP-tillväxten på blir inte tillräcklig för att få ned arbetslösheten. Visserligen stiger antalet arbetade timmar, men medelarbetstiden fortsätter dock att öka, bl.a. beroende på att sjukfrånvaron faller ytterligare. Därmed kommer sysselsättningen mätt i antal personer att avta. Utbudet av arbetskraft beräknas emellertid också minska, vilket gör att den öppna arbetslösheten planar ut på nivån . Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder väntas bli något högre än . Den starkare BNP-tillväxten 1997, , i kombination med att medelarbetstiden sannolikt stiger långsammare och att volymen arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar, medför att den öppna arbetslösheten kan falla med en knapp procentenhet. Summa av öppet arbetslösa och personer i åtgärder väntas sjunka med knappt en halv procentenhet. Den offentliga sektorns finanser förbättras kraftigt . Underskottet i det finansiella sparandet beräknas bli , vilket motsvarar av BNP. Detta innebär en halvering av underskottet jämfört med . Förstärkningen ligger främst på inkomstsidan, bl.a. stiger skatter och avgifter som andel av BNP . En rad tillfälliga faktorer, bl.a. omläggningen av systemet för uppbörd av mervärdeskatt, gör att skatteintäkterna blir särskilt höga . Under föregånde år rådde det motsatta förhållandet, varför en del skattehöjningar som då genomfördes inte får genomslag på de totala skatteintäkterna förrän . De oväntat stora skatteinbetalningarna tyder på att effekten av dessa tillfälliga faktorer tidigare underskattats. Detta har föranlett en upprevidering av prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter för . De offentliga utgifterna hålls tillbaka av de besparingar som vidtagits inom ramen för konsolideringsprogrammet, bl.a. minskar transfereringarna till hushållen med i reala termer . Tabell 1.4 Finansiellt sparande Procent av BNP, löpande pris 1994 1995 1996 1997 Bruttosparande 14,6 17,6 17,9 18,8 Realt sparande 14,2 15,6 14,8 15,1 Fasta investeringar 13,6 14,5 15,2 15,1 investeringar 0,6 1,1 -0,4 0,1 Finansiellt sparande 0,4 2,0 3,1 3,7 Offentlig sektor -10,8 -8,1 -4,0 -2,6 Hushåll 6,2 5,9 5,7 4,9 Företag 5,0 4,2 1,2 1,1 Källor: , och . De tillfälligt höga skatteintäkterna medför att den offentliga sektorns inkomster växer långsammare och skatte- och avgiftskvoten sjunker något. I gengäld beräknas utgifterna minska mätt i fasta priser, vilket medför att utgiftskvoten reduceras från av BNP år av BNP . Den offentliga sektorns finansiella underskott beräknas 1997 uppgå till av BNP och således med viss marginal uppfylla konvergenskriteriet för deltagande i den europeiska valutunionens tredje etapp. Ett bättre finansiellt sparande, utförsäljningar samt en starkare krona är faktorer som bidrar till att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld minskar som andel av BNP både 1996 och 1997. 1.2 Den svenska ekonomins utveckling t.o.m. Förutom kortsiktsprognosen, vars perspektiv sträcker sig , publicerar kalkyler över den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv. Osäkerheten i en kortsiktig prognos är stor. I kalkyler med ett tidsperspektiv fram är osäkerheten av naturliga skäl ännu större. Liksom i vårpropositionen presenteras här två alternativa kalkyler. Det s.k. basalternativet utgör det mer måttfulla scenariet. Det s.k. högtillväxtalternativet beskriver en utveckling där lönebildningen och arbetsmarknaden antas fungera bättre, vilket resulterar i att den öppna arbetslösheten faller successivt till . Kalkylen kan ses som ett räkneexempel på vilken utveckling som krävs för att den öppna arbetslösheten ska halveras. Kalkylerna baseras på den ekonomiska politik och de regler som beslutats av samt de förslag till förändringar som regeringen presenterar i föreliggande proposition. I de fall där det ännu inte finns några politiska beslut och där det är osannolikt att inga nya beslut fattas, har tekniska antaganden gjorts. För perioden finns exempelvis inga beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I båda alternativen har det antagits att volymen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna successivt avtar. Utvecklingen är densamma i båda alternativen. De internationella förutsättningarna är desamma i båda alternativen. De svenska räntorna och växelkursen skiljer sig dock mellan alternativen. Tabell 1.5 Förutsättningar Årsgenomsnitt 1996 1997 1998 1999 2000 BNP (16) 2,0 2,4 2,5 2,5 2,5 KPI (16) 2,3 2,3 2,5 2,5 2,5 Marknadstillväxt, (14)4,8 6,1 6,0 6,0 6,0 Tysk ränta statsobligation5,15,4 5,9 6,0 6,0 Basalternativ Svensk ränta statsobligation7,57,07,0 7,0 7,0 TCW-index 116 115 115 115 115 Högtillväxtalternativ Svensk ränta statsobligation7,56,96,6 6,4 6,2 TCW-index 116 114,5 113,5 113 113 Källor: och . I ett medelfristigt perspektiv är det mycket svårt att pricka in konjunkturvändningar. Kalkylerna är i stället uppbyggda kring ett tekniskt antagande 2000 är ett konjunkturmässigt genomsnittligt år och att det vid utgången av 1997 finns outnyttjade resurser som kan tas i anspråk i ett medelfristigt perspektiv, utan att det uppstår ett inflationstryck i ekonomin. Storleken på detta BNP-gap eller extra expansionsutrymme är beroende av hur väl arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar. I basalternativet antas tillväxten uppgå till 1998 och 1999. Därmed sluts BNP-gapet vid utgången av 1999. Därefter stiger BNP . Genom denna metod fokuseras analysen på vad som krävs för att uppnå en balanserad ekonomisk utveckling. Metoden ger däremot begränsad information om vad som kan hända vid alternativa konjunkturförlopp. Tabell 1.6 Försörjningsbalans, 1996-2000 1995 1996 1997 1998 1999 2000 BNP 1 634,9 1,6 2,3 2,6 2,4 2,0 Import 563,8 2,7 4,9 6,3 6,0 5,7 Tillgång 2 198,7 1,9 2,9 3,5 3,3 3,0 Privat konsumtion 853,5 0,9 1,8 2,4 2,5 2,2 Offentlig konsumtion422,6 -1,0 -0,5 -1,2 -0,5 0,2 Stat 131,3 -1,0 0,0 -1,5 0,5 0,5 Kommuner 291,3 -1,0 -0,7 -1,1 -1,0 0,0 Bruttoinvesteringar 237,8 8,1 2,0 8,5 6,1 3,7 Näringsliv 171,6 9,6 2,0 8,4 7,0 3,8 Bostäder 26,7 16,1 2,7 15,0 10,0 10,0 Myndigheter 39,4 -3,5 1,4 3,5 -1,4 -3,0 Lagerinvesteringar1 17,5 -1,5 0,5 0,1 0,0 0,0 Export 667,3 6,5 5,6 5,6 5,2 5,0 Användning 2 198,7 1,9 2,9 3,5 3,3 3,0 Inhemsk användning1 531,4 0,0 1,8 2,6 2,4 2,0 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Källa: och . En utgångspunkt för scenariet är att inflationen skall ligga i linje med inflationsmål på . Förutsättningarna för att detta skall kunna uppnås utan att penningpolitiken för den skull behöver vara särskilt stram, har förbättrats avsevärt bl.a genom att inflationsförväntningarna har justerats ned. antas lönerna stiga med , vilket förväntas ligga i linje med utvecklingen i i övrigt. Företagen antas vara inställda på att i möjligaste mån försvara marknadsandelar och reducerar sina vinstmarginaler något . Sänkningen av marginalerna är så pass begränsade att vinsterna ändå kommer att ligga på en hög nivå i slutet av århundradet. Den relativt goda utvecklingen av konkurrenskraften innebär att nettoexporten beräknas ge ett positivt, men avtagande, bidrag till tillväxten . Den fortsatt låga inflationen och de förbättrade statsfinanserna medför att förtroendet för den svenska ekonomin förstärks i en sådan utsträckning att räntemarginalen mot den tyska 5-åriga statsobligationen krymper till en procentenhet . Denna räntemarginal antas förbli oförändrad under resten av perioden. Det innebär att räntan på en 5-årig svensk statsobligation ligger på . Växelkursen antas vara oförändrad , med ett TCW-index på 115. Diagram 1.3 Bidrag till tillväxten 1998-2000 Procentenheter Räntenedgången och den relativt höga vinstnivån utgör goda förutsättningar för att investeringarna ska utvecklas gynnsamt. Tillgången på arbetskraft och den goda makroekonomiska miljön med sunda statsfinanser och prisstabilitet befrämjar långsiktiga investeringar. Den relativt höga investeringsaktiviteten utgör i sin tur en förutsättning för att kostnadsdrivande flaskhalsar kan undvikas. Ur denna synvinkel föreligger förutsättningar för en god spiral. Även bostadsbyggandet kan förväntas stiga i samband med att räntorna sjunker, hushållens realinkomster ökar och tillväxten i ekonomin i övrigt tilltar. Det tidigare mycket låga byggandet medför att bristsituationer relativt snabbt kan uppkomma på vissa orter i landet. Tabell 1.7 Nyckeltal 1996-2000, procent 1996 1997 1998 1999 2000 KPI, dec.-dec. 1,0 2,2 2,2 2,2 2,2 Kostnadstimlön 5,6 4,5 4,1 4,0 4,0 Öppen arbetslöshet 7,7 6,9 6,1 5,8 5,7 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder5,05,4 5,0 4,3 3,8 Sysselsättning -0,7 0,6 1,4 1,1 0,6 Real disponibel inkomst 1,2 0,8 1,3 2,2 1,8 Hushållens nettosparkvot 8,5 7,5 6,5 6,2 5,8