prop · GK031D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Omorganisationen av skall inte minst möjliggöra en bättre samordning mellan dessa aspekter. utvecklingssamarbete med och länder i behandlas under utgiftsområde 7. har en lång tradition av engagemang för en allomfattande fredsuppgörelse i och är en betydande bidragsgivare till palestinierna på de ockuperade områdena. Medlemskapet i EU har gett ytterligare möjligheter att påverka utvecklingen i . EU:s uppmärksamhet på läget vid södra och östra kuster har påtagligt ökat . En medelhavsstrategi har utarbetats som omfattar såväl utrikes- och säkerhetspolitik som handel, bistånd och kultur. Samarbete på dessa områden syftar till att skapa stabilitet och välstånd i regionen. vill utveckla formerna för samarbete med länderna i södra . Ett viktigt område är insatser för att trygga och fördjupa det demokratiska styrelseskicket i och övriga delar av regionen. Regeringen kommer att ta initiativ som syftar till att stärka säkerheten inom och mellan länderna i regionen. Grunden för vidgade kommersiella relationer har lagts. Folkmordet i och den allt allvarligare situationen i illustrerar betydelsen av ett starkt stöd för förebyggande och konflikt-lösande åtgärder på hela den afrikanska kontinenten. De afrikanska länderna själva och den afrikanska enhetsorganisationen (Organization of African Unity; OAU) har här en central uppgift. Utvecklingen i uppvisar glädjande inslag, exempelvis vad gäller demokrati och ekonomi. Bl.a. i och i bidrar till arbetet för fred och demokrati. Insatser i fortsätter och följer noggrant utvecklingen i och . har numera genom sitt medlemskap i för amerikanska stater (OAS), fått ökade möjligheter att aktivt följa utvecklingen i området. Stora delar av genomgår en fortsatt dynamisk utveckling. Efter av snabb ekonomisk tillväxt befinner sig flera länder i en övergångsfas från u-land till i-land. En betydande del av tillväxten i världsekonomin fram beräknas ske i . I flertalet länder har marknadsekonomiska reformer skapat förutsättningar för en snabb integrering i den globala ekonomin. Såväl som övriga EU-länder lägger stor vikt vid att vidareutveckla de ekonomiska förbindelserna med . Trots den ekonomiska tillväxten finns fortfarande en majoritet av världens fattiga i . Miljöproblem med globala konsekvenser ökar snabbt och kräver ökad internationell uppmärksamhet. Arbetet för mänskliga rättigheter är ytterligare ett viktigt inslag i förbindelserna. 2.5 En fri världshandel Utrikeshandel är en allt starkare drivkraft för global ekonomisk utveckling och tillväxt, inte minst i tredje världen. Världshandeln växer snabbare än den samlade världsproduktionen. För ett starkt utrikeshandelsberoende land som är en bevarad och stärkt frihandel en nödvändighet. verkar därför för multilateralt samarbete och väl fungerande spelregler för den internationella handeln. Detta är en förutsättning för att alla länder, oavsett ekonomisk styrka, skall kunna ges lika rättigheter på detta område. Bildandet av världshandelsorganisation (; WTO) och förhandlingsresultatet från den s.k. Uruguayrundan var en seger för det multilaterala samarbetet och utvecklingen av sådana spelregler. Alla länder bör omfattas av detta gemensamma regelverk. WTO måste också kunna ta sig an stora framtidsfrågor om handel och miljö samt om investeringar. Det är av största vikt att den globala handelsliberaliseringen fortsätter och att de återstående förhandlingarna på tjänsteområdet avslutas. Regionala frihandelsarrangemang kan utgöra viktiga komplement till multilaterala lösningar. eget agerande är ett gott exempel på sådan positiv samverkan, som vi stegvis fördjupat vårt samarbete med har vi aktivt drivit på multilaterala förhandlingar. Regeringen har sedan inträdet i EU med största kraft drivit traditionella frihandelslinje. skall fortsätta att slå vakt om mot omvärlden. Vi fortsätter att arbeta för att främja tillträde till de europeiska marknaderna och fäster särskild vikt vid ett närmare samarbete med länderna i . Anslagen till WTO och organisationer för internationell handel och råvarusamarbete hör till utgiftsområde 24. 2.6 Utgångspunkter för besparingar samt den beräknade utgiftsutvecklingen Regeringens utgångspunkt vid fastställandet av besparingar inom utgiftsområde 5 har varit de förslag som presenterades i budget-propositionen 1995 och vårpropositionen 1996 och som ställt sig bakom. Besparingarna fram sker sålunda främst genom kostnadsminskningar inom utrikesförvaltningen, minskade bidrag till det nordiska samarbetet samt en minskning av de s.k. bidragsanslagen. I samband med den uppdelning på utgiftsområdena 5 och 6. Totalförsvar, som sker av det tidigare anslaget för Fredsbevarande verksamhet under tredje huvudtiteln, genomförs den i vårpropositionen 1996 föreslagna besparingen på . I vårpropositionen har vidare anmälts en ytterligare besparing på inom utgiftsområde 5, som kommer att göras . Jämfört med de utgifter som i vårpropositionen beräknades för utgiftsområde 1997 på , har en ökning skett med . Ökningen förklaras huvudsakligen av förändringar i valutakursantaganden samt av överflyttning av personal till med anledning av den senaste regerings-ombildningen. Den beräknade utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 5 ingående verksamhetsområdena är följande (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräk- Beräk- därav nat nat 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 m.m. 1 517 2 790 2 737 1 998 1 6731 758 1 806 Internationella organisationer 1 488 2 286 2 425 1 682 931865 888 Information om i utlandet 71 105 112 69 65 64 66 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor 58 93 95 60 58 58 59 Övriga utrikespolitiska frågor 35 38 43 33 30 29 29 Totalt för utgiftsområde 5 3 169 5 312 5 412 3 842 2 7572 774 2 849 -------------------------------------------------------------------- | En genomgripande omorganisation av har | | genomförts i syfte att möta en tilltagande internationalisering | | främst på grund av EU-medlemskapet. | | | | Genomförandet av utrikesförvaltningens omfattande sparbeting | | fortsätter. | | | | Omprioriteringar har skapat utrymme även för angelägna satsningar| | i form av nya utlandsmyndigheter och införande av ny teknik på | | både det ekonomiadmistrativa området och ADB-området. Regeringens oförändrat höga ambitioner på det utrikespolitiska området ställer krav på en väl fungerande utrikesförvaltning. Det fortsatt ansträngda statsfinansiella läget, som inneburit att utrikesförvaltningen ålagts ett sparbeting på ca , innebär därmed att prioriteringar och svåra avväganden måste göras vid användning av tillgängliga medel. Långsiktiga ambitionshöjningar inom ett område, till följd av förändringar i vår omvärld eller av andra skäl och som kräver resursförstärkningar, måste motsvaras av ambitionssänkningar inom andra områden eller rationalisering och effektivisering av existerande verksamhet. I syfte att skapa bättre förutsättningar för att bedriva en sammanhållen svensk utrikespolitik genomfördes en genomgripande omorganisation av . Målet med omorganisationen är att anpassa till de nya uppgifter för utrikespolitiken som en tilltagande internationalisering, det växande ömsesidiga beroendet mellan traditionella politikområden samt inte minst EU- medlemskapet medfört. Departementets nya organisation, som omfattar både funktionella och geografiska enheter, innebär en integration av funktioner som i den gamla organisationen fanns på i första hand politiska avdelningen, handelsavdelningen och avdelningen för internationellt utvecklingssamarbete. Till följd av regeringsombildningen då ansvaret för asyl- och migrationsfrågorna överfördes till ingår dessa frågor i den nya integrerade organisationen, medan ansvaret för exportfrämjande inklusive exportfinansiering m.m. har flyttats till Närings- och . Verksamhetsområdets beloppsmässigt viktigaste utgift utgörs av förvaltningskostnader för utrikesförvaltningen, d.v.s. såväl Utrikes- departementet som utrikesrepresentationen. Löner och ersättningar för merkostnader som uppstår för de utlandsstationerade svarar här för den största delen. Med hjälp av riktade lönesatsningar och andra åtgärder har departementet fortsatt sina ansträngningar att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män. Ytterligare åtgärder kan komma att behövas även under kommande budgetår. Näst efter lönekostnaderna utgör kostnaderna för lokaler och bostäder för utrikesrepresentationen den största utgiftsposten. Inom ramen för det sparbeting som ålagts departementet genomförs bl.a. åtgärder som syftar till att minska de totala kostnaderna för chefsbostäder, kanslilokaler och bostäder för den utsända personalen. Sådana åtgärder kan vara dels att särskilt kostnadskrävande objekt ersätts med billigare men minst lika välfungerande alternativ, dels att fastigheterna nyttjas bättre genom bl.a. förtätning, underuthyrning och lokalsamverkan med andra länder. Budget och ansvar för personalbostäderna har delegerats till utlandsmyndigheterna som genom närheten till hyresmarknaden har bäst förutsättningar att hålla nere kostnaderna. Ett utvecklingsarbete har inletts som syftar till att med utgångspunkt i funktionskrav inom områden som säkerhet, försörjning och beredskap, representativitet m.m. finna lösningar som bättre anpassas till den lokala miljön och tekniska och säkerhetsmässiga förutsättningr och behov på orten. En ny ambassadanläggning i och ett nytt ambassadkansli i , det senare uppfört i samverkan med , har under /96 tagits i drift. Arbetet med den nordiska ambassadanläggningen i fortskrider planenligt med siktet inställt på att anläggningen skall stå klar . Förutom att genomföra nödvändiga prioriteringar mellan olika verksamheter krävs även fortsatta ansträngningar att modernisera och rationalisera verksamheten inom utrikesförvaltningen. Ett för hela gemensamt ADB-baserat ekonomiadministrativt system, AGRESSO, beräknas att tas i drift per . Sedan övergång till en s.k. ny teknisk plattform för ADB och kommunikation i stort sett genomförts vid departementet fortsätter denna tekniska modernisering vid utlandsmyndigheterna. Investeringarna inom telekommunikationsområdet har redan medfört minskade kostnader vid utlandsmyndigheterna. För innevarande mandatperiod har UD:s förvaltningsanslag ålagts ett sparbeting på totalt ca . För att genomföra detta sparande minskades förvaltningskostnaderna inför /96 med . Detta skedde genom nedläggning av sju utlandsmyndigheter, indragning av drygt 30 utsända tjänster vid kvarvarande utlandsmyndigheter, uppsägning av lokalanställda främst vid de myndigheter som lagts ned, rationaliseringar på fastighetsområdet, förändringar, som skett efter förhandlingar med de fackliga organisationerna, när det gäller vissa ersättningar i samband med utlandsstationering samt genom en generell reducering av driftskost-naderna (s.k. osthyvling). Besparingsarbetet bedrevs på ett sådant sätt att det även skulle skapa utrymme för de ambitionshöjningar i form av nya utlandsmyndigheter som förändringar i vår omvärld kräver, nämligen i (), (EU-medlemskapet) och (en snabbt växande marknad för svensk export). Dessutom kommer den svenska ambassaden i , som varit stängd under , att åter öppnas och bemannas med utsänd personal. För att uppnå det fastställda sparbetinget krävs fortsatta kostnadsminskningar inom flera av de områden, som ovan redovisats, men utgångspunkten inför departementets beslut om de konkreta åtgärderna är att inga ytterligare utlandsmyndigheter skall läggas ned eller uppsägningar av UD- anställda skall behöva ske. Merparten av sparandet bör kunna uppnås genom det ökade kostnadsmedvetande, som bedrivna spararbete medfört, samt genom fortsatt rationalisering och effektivisering av verksamheten. Varje nytt sparbeting som genomförts minskar naturligtvis utrymmet för ytterligare rationalisering varför någon redovisning av vilka åtgärder som kan komma att behövas inte kan göras . Till verksamhetsområdet hör vidare anslagen för Nordiskt samarbete samt Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Den beräknade utgiftsutvecklingen på verksamhetsområdet m.m. t.o.m. är följande (): Utgift Anvisat Utgifts-därav Förslag Beräknat Beräknat 1994/95 1995/96 prognos 1996 1997 1998 1999 1995/96 1 517 2 790 2 737 1 998 1 673 1 758 1 806 1994/951 Utgift 1 512 4232 Anslagssparande 261 2013 1995/961 Anslag 2 781 942 Utgiftsprognos 2 729 700 därav 19961 992 000 1997 Förslag 1 667 384 1998 Beräknat 1 752 411 1999 Beräknat 1 800 171 1Anslagen A 1. , A 2. Kursdifferenser, A 3. Honorärkonsuler, 5. Utredningar m.m. och A 6. Officiella besök m.m. 2Beloppen anges i tusental kr. en reservation på 18 087 för anslaget A 5. Anslaget används för departementets och utlandsmyndigheternas löner och andra förvaltningskostnader, till vilka främst hör kostnader för chefs- och personalbostäder samt kanslier, utlandstillägg, löner för lokalanställd personal, resor och deltagande i internationella möten och förhandlingar, driftskostnader för den omfattande ADB- och telekommunikations-verksamheten samt ränte- och amorteringskostnader för gjorda investeringar i anläggningstillgångar. Genom en förändring av anslagsstrukturen innefattar anslaget fr.o.m. även de tidigare anslagen för honorärkonsuler, utredningar och officiella besök. har som sina främsta uppgifter att bevaka och främja svenska intressen, politiska såväl som handels- och biståndsrelaterade. Detta skall göras genom politisk, ekonomisk och handelspolitisk bevakning, genom exportfrämjande verksamhet, insatser inom kultur och information samt handläggning av rättsfrågor. Genom de neddragningar som skett vid myndigheterna utomlands ställs större krav på prioriteringar och effektivitet. Verksamhetsplaneringen med mål- och resultatstyrning av utlandsmyndigheterna har utvecklats ytterligare efter omorganisation. förvaltningskostnader styrs av pris- och löneutvecklingen både i och i de omkring 90 länder där det finns utlandsmyndigheter samt av kronkursens utveckling. Hänsyn har tagits till dessa faktorer vid fastställandet av förslag till anslag för . Vid anslagsberäkningen för treårsperioden har också beaktats de beslut om besparingar som fattades av och som redovisats närmare i det föregående. I den besparingsplan som gjordes upp för perioden /96 - 1998 lades vikten vid att åstadkomma den största besparingen första året. Anslagsutvecklingen visar därför på ett relativt stort sparande för /96. Kostnader som kan uppstå med anledning av garantier för banklån till personal respektive uppsagda anställda inom utrikesförvaltningen belastar detta anslag. Utestående lån uppgår till . beräknas utgifterna till . Beräkningen utgår ifrån att det av beslutade saneringsprogrammet fullföljs. beräknas utgifterna till . 1994/95 Utgift 1 4371 1995/96 Anslag 2 115 Utgiftsprognos 1 200 därav 1996 900 1997 Förslag 1 442 1998 Beräknat 1 460 1999 Beräknat 1 494 1Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. 1994/95 Utgift 3 5661 1995/96 Anslag 6 410 Utgiftsprognos 6 410 därav 1996 5 278 1997 Förslag 4 371 1998 Beräknat 4 480 1999 Beräknat 4 583 1Beloppen anges i tusental kr Av anslaget används huvuddelen till att täcka de kostnader som avses i lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Det rör sig om periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst i , bosatta svenska medborgare. Därutöver betalas från anslaget eftergifter och jämkning av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd till nödställda svenska medborgare i utlandet samt för brottmål och kostnader vid dödsfall. Anslaget används också till rättsligt bistånd till brottsoffer utomlands. Kostnaderna för periodiskt understöd beräknas kunna hållas konstanta, medan det ökande antalet frihetsberövanden på grund av grova narkotikabrott i utlandet kan komma att medföra ökande kostnader för rättshjälp. Vidare kan åtaganden inom EU komma att medföra ökad belastning vad beträffar tillfälligt ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet. I anslaget finns en medelsram på för särskilda informations-insatser riktade till utlandsresenärer, främst ungdomar, i syfte att minska belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser. Från anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands, kostnader i sjöfartsfrågor samt avgifter för stämningsmannadelgivning. 4 B Internationella organisationer -------------------------------------------------------------------- |skall ge betydande bidrag till FN:s fredsbevarande | |operationer, politiska arbete och verksamhet på det ekonomiska och| |sociala området. | | | |skall aktivt delta i pågående arbete för att stärka och | |effektivisera FN. Kandidaturen till säkerhetsrådet är ett uttryck för| |den betydelse vi tillmäter FN. | | | |traditionella roll i arbetet för demokrati och mänskliga| |rättigheter har fått en ny dimension genom att flertalet länder i | |upptagits som medlemmar i organisationen. | | | |deltar aktivt i verksamhet, som bygger på ett brett| |säkerhetsbegrepp. kommer att ses över. | | | |deltar aktivt i det omfattande utrikespolitiska samarbetet| |inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). | |Samarbetet innebär nya, konkreta åtaganden när EU beslutar att agera| |gemensamt. | | | |Inriktningen och organisationen av det nordiska samarbetet förändras| |till de nya förutsättningar som skapats av och EU-| |medlemskap. | | | |och utveckling () | |förblir ett viktigt samarbetsorgan för industriländer. | | | |skall fortsatt delta med såväl militär som civil personal i| |fredsfrämjande insatser. Anslaget för denna verksamhet delas mellan| |utgiftsområde 5 och 6. Regeringen föreslår att anslås under utgiftsområde 5 för Internationella organisationer. Härutöver finansieras även internationella organisationer under utgiftsområde 7. Inom verksamhetsområdet finansieras i första hand bidrag till , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), , och utveckling () samt kostnader för fredsfrämjande verksamhet. Multilateralt samarbete inom internationella organisationer är av avgörande betydelse för små och medelstora länder. Detta är särskilt påtagligt för ett land som , som är starkt avhängigt av den politiska och ekonomiska utvecklingen i omvärlden, och som även har ambitioner att söka påverka denna utveckling. Kostnaden för medlemskap i internationella organisationer styrs av organisationernas budgetar, bidragsandel och - då medlemsavgiften oftast är i utländsk valuta - av kronans värde. Budgetering av anslagen har skett så noggrant som möjligt. Hänsyn har tagits till senast tillgänglig information om organisationernas budgetar och senaste prognoser för kronans värde. strävar efter en effektivare verksamhet inom ramen för en återhållsam budgetutveckling. Vi verkar vidare för kontinuerlig uppfölj-ning och utvärdering av organisationernas verksamhet. har sedan medlemskapet 1946 givit mycket betydande bidrag till FN:s fredsbevarande operationer, till medling och andra politiska insatser liksom till organisationens ekonomiska och sociala verksamhet. Detta engagemang skall fullföljas och få en bred inriktning på militära såväl som civila insatser. FN:s centrala roll i utrikespolitik motiverar vår kandidatur till säkerhetsrådet. vill bidra till att stärka folkrättens ställning, till ökad vikt vid åtgärder för att förhindra konflikter och till att söka lösa konflikter med fredliga medel. skall medverka till att stärka och effektivisera FN-systemet. skall fortsatt aktivt delta i de pågående förhandlingar som syftar till att reformera FN-systemet. I många av dessa frågor får våra synpunkter ökad genomslagskraft genom EU-samarbetet. Även nordiskt samarbete är här av betydelse, bland annat fortsättningen av det nordiska på det ekonomiska och sociala området. tillhör den minoritet av FN:s medlemsstater som alltid betalar obligatoriska bidrag till fullo och . Det är en mycket angelägen uppgift att förbättra betalningsdisciplinen, liksom att reformera FN:s bidragsskalor och göra organisationen mer kostnadseffektiv. Besparingskrav i FN:s reguljära budget kommer att innebära en något minskad reell utgiftsram i dollar. stöder strävanden att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Efter omvälvningsprocessen i har fått en ny roll som samarbetsforum med länderna i denna region. Femton central- och östeuropeiska stater har upptagits som medlemmar i organisationen. har totalt 39 fullvärdiga medlemmar och ytterligare ansökningar föreligger. I såväl nyblivna medlemsländer som kandidatländer anordnar stödprogram. deltar aktivt i arbete. Genom sin alleuropeiska karaktär och utgångspunkten i ett brett säkerhetsbegrepp ger ett viktigt bidrag till en alleuropeisk säkerhetsordning. Verksamheten omfattar insatser för demokrati och fredlig konfliktlösning i länder och regioner, liksom arbete för mänskliga rättigheter, minoritetsfrågor och valövervakning. har OSSE-representationer i Bosnien och och i tillkommit. Representationen i har ansvar för viktiga element i fredsprocessen och den är av en storleksordning som saknar tidigare motsvarighet. har haft förhandlingsframgångar i . biträder aktivt i Minskgruppen för en lösning av konflikten kring Nagorno Karabach. Beredskap för en eventuell fredsbevarande insats i regionen finns. blev genom medlemskapet i EU del i ett nytt och omfattande utrikespolitiskt samarbete inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Detta arbete utgör den andra pelaren i unionens arbete. Grundidén i GUSP-samarbetet är att medlemsstaterna agerar gemensamt, exempelvis genom så kallade gemensamma åtgärder och gemensamma ståndpunkter, liksom genom deklarationer och diplomatiska framställningar gentemot icke-medlemsländer. deltar aktivt inom GUSP-arbetet, som innebär samarbete inom nya strukturer och nya, konkreta åtaganden när EU beslutar att agera gemensamt. Aktuella frågor för sådant samarbete är valövervakning i och , åtgärder vad gäller truppminor och stöd till fredsprocessen i det f.d. , däribland EU-administrationen i . anser att GUSP är av central betydelse i den fortsatta europeiska integrationen. Vi söker bidra till att samarbetet utvecklas och effektiviseras. Den pågående regeringskonferensen om EU:s framtid diskuterar bland annat, också på grundval av svenska förslag, hur den gemensamma analyskapaciteten inom GUSP skall kunna utvecklas. och EU-medlemskap har skapat nya förutsättningar för det nordiska samarbetet och förstärkt behovet av det. Satsningen på kultur- och undervisningssamarbete har fortsatt. Det informella samrådet i europafrågor har utvecklats. I närområdet har det baltiska investeringsprogrammet förlängts och ett nordiskt informations-kontor etablerats i . organisation och arbetsformer har anpassats till den nya inriktningen av samarbetet. Sekretariaten för och har samlokaliserats i . Ett antal nordiska institutioner kommer att avvecklas eller omstruktureras. Regeringen har drivit besparingslinjen vidare vad gäller Nordiska ministerrådets budget. Avsikten är att verka för besparingar även kommande år som underlag för prioritering och kraftsamling till områden där det nordiska samarbetet erbjuder komparativa fördelar. har en viktig roll som samarbetsorgan för världens industrinationer. Organisationen har fortsatt en stor dragningskraft och förhandlingar om medlemskap pågår med flera länder. Vid förhandlingar om bidrag till ovannämnda internationella organisationer arbetar utifrån de riktlinjer för ekonomisk styrning av internationella organisationer som utarbetats inom Utrikes-departementet. skall fortsatt bidra med såväl militär som civil personal till internationell fredsfrämjande verksamhet.