prop · GK03150D4 · 1997-01-01 00:00:00 — 1 Inledning 6 1.1 Den svenska ekonomin 1997 och 1998 6 1.2 Utvecklingen inom olika områden 7 1.3 Utvecklingen på medellång sikt 11 2 Internationell utveckling 13 2.1 Utvecklingen i 13 2.2 Länderna utanför 16 2.3 Risker avseende internationell utveckling 17 3 Kapitalmarknaderna 18 3.1 Internationell utveckling 18 3.2 Utvecklingen i 19 4 Utrikeshandeln 20 4.1 Varuhandeln 20 4.2 Bytesbalansen 21 5 Näringslivets produktion 23 5.1 Industrin 23 5.2 Byggnadsverksamheten 25 9 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 34 9.1 Hushållens inkomster 34 9.2 Privat konsumtion 35 10 Bruttoinvesteringar 38 10.1 Näringslivets investeringar 38 10.2 Bostadsinvesteringar 39 10.3 Lagerinvesteringar 40 11 Den offentliga sektorn 41 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 41 11.2 Den statliga sektorn 44 11.3 Allmänna pensionsfonden 45 11.4 Den kommunala sektorn 46 12 Medelfristig kalkyl 48 12.1 Den reala kalkylen 48 12.2 De offentliga finanserna 50 1.1 Prognosförutsättningar 7 1.2 Nyckeltal 8 1.3 Försörjningsbalans, 1995 - 1998 9 1.4 Finansiellt sparande 10 1.5 Medelfrist, 1997-2000 11 2.1 Svensk export fördelad per region 13 2.2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 15 2.3 BNP-tillväxt per region 17 4.1 Export och import av varor 21 4.2 Bytesbalans 22 5.1 Näringslivets produktion 23 5.2 Nyckeltal för industrin 24 5.3 Byggnadsverksamhet 25 6.1 Arbetsmarknad 26 6.2 Sysselsättning i olika branscher 27 6.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 28 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande 34 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 38 10.2 Övriga näringslivets investeringar 39 11.1 Den offentliga sektorns finanser 41 11.2 Finansiellt sparande enligt ENS-definition 42 11.3 Skatter och avgifter 43 11.4 Den offentliga sektorns utgifter 43 11.5 Staten inkl. sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna 45 11.6 Allmänna pensionsfonden 45 11.7 Kommunsektorn 46 12.1 Förutsättningar 48 12.2 Försörjningsbalans 1997-2000 48 12.3 Nyckeltal, 1997-2000 49 12.4 Arbetsmarknad 49 12.5 Den offentliga sektorns finanser 51 12.6 Kommunsektorns finanser åren 1998- 2000 52 1.1 BNP-utvecklingen, 1984-1998 7 1.2 Bidrag till BNP-tillväxten från olika komponenter, 1996-1998 7 1.3 Förändring i finansiellt sparande i offentlig sektor, 1980 - 1998 10 2.1 BNP-tillväxt i , , och , 1996-1998 13 2.2 Företagens och konsumenternas förtroende i EU 1990-1997 14 2.3 BNP- och exporttillväxt i EU, 1990-1998 14 3.1 5-års obligationsräntor i och 18 3.2 Kronan, index 19 3.3 Ränteutvecklingen i 19 4.1 Export, marknadstillväxt och marknadsandelar för bearbetade varor, 1988-1998 20 4.2 Bytesbalans som andel av BNP i och EU 1980-1998 22 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1998 24 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel, 1980-1998 24 6.1 Antal sysselsatta och personer i arbetskraften, 1980-1998 27 6.2 Öppen arbetslöshet och konjunkturberoende arbetsmarknads- politiska åtgärder, 1985-1998 28 7.1 Timlöneutveckling i hela ekonomin, 1980-1998 30 7.2 Timlöneutveckling i industrin i och 14, 1986-1998 30 8.1 Konsumentprisutveckling, 1985 - 1998 33 9.1 Hushållens förmögenhetskvot 1970-1998 35 9.2 Privat konsumtion 1980-1998 36 9.3 Hushållens nettosparkvot samt finansiella sparkvot 1970-1998 37 10.1 Investeringar och lönsamhet i industrin, 1980-1998 38 10.2 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter 1976-1998 40 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1980-1998 41 11.2 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- och nettoskuld, 1980 - 1998 42 12.1 Bidrag till BNP-tillväxten från olika komponenter, 1998-2000 49 12.2 Arbetslösa, 1990-2000 50 12.3 Befolkningen uppdelad på olika grupper, 1980-2000 50 12.4 Sysselsatta och arbetskraftsutbud, 1980-2000 50 12.5 Offentliga sektorns finansiella sparande, 1970-2000 51 12.6 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 51 12.7 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld samt nettoskuld, 1980-2000 51 12.8 Den kommunala sektorns finansiella sparande, 1980-2000 52 12.9 FÖRORD Föreliggande bilaga till ekonomiska vårproposition beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Bedömningen av den internationella utvecklingen grundar sig på material från bl.a. . Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlag från och på den prognos som publicerade . Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Bilagan innehåller dessutom kalkyler över ekonomins utveckling i ett något längre perspektiv. Den traditionella prognosen kompletteras med ett scenario över utvecklingen på medellång sikt. Dessa beräkningar är gjorda med stöd av modeller och . Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Kalkylerna baseras på information t.o.m. . 1 INLEDNING 1.1 Den svenska ekonomin 1997 och 1998. Konjunkturavmattningen i och innebar en dämpning även i . Därefter har aktiviteten i den svenska ekonomin gradvis stärkts, om än i måttlig takt. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna steg BNP . Nivån låg högre än året innan. Bilden av den svenska ekonomin är emellertid splittrad, tydligast illusterat av att produktionen stiger som sysselsättningen fortsätter att falla. Detta skapar en viss osäkerhet i bedömningen av ekonomin . Viktiga ekonomiska förhållanden ter sig starka, vid en internationell jämförelse. De offentliga finanserna fortsätter att förbättras i snabb takt, inflationstrycket är obefintligt och överskottet i bytesbalansen stiger. De flesta tecken tyder på att den återhämtning av ekonomin som inletts fortsätter och även stärks. Tillväxtförutsättningarna för den svenska ekonomin är därmed i många avseenden goda. Det finns i utgångsläget outnyttjade resurser som kan tas i anspråk utan att inflationen tar fart. Den europeiska konjunkturen håller på att förstärkas och orderingången till exportindustin stiger. Den nedgång i räntorna som inträffade och bör leda till fortsatt gynnsamma effekter för ekonomin. Dessutom kommer de kontraktiva effekterna av konsolideringsprogrammet att successivt minska i omfattning, eftersom merparten av budgetförstärkningarna trätt i kraft och 1996. Därutöver kan anpassningen av de tidigare alltför stora lagren förväntas vara avklarad snart. Tillväxten, och främst då den privata konsumtionen, kommer sannolikt också att stimuleras av stigande tillgångspriser. Det finns emellertid flera faktorer som försämrar tillväxtutsikterna. Arbetsmarknaden har försvagats betydligt . Detta dämpar hushållens framtidstro och konsumtionsvilja. Denna tendens förstärks av att hushållens sparkvot minskat betydligt och realinkomsterna utvecklas svagt bl.a. som en följd av skattehöjningar och transfereringsminskningar. Därmed är det finansiella utrymmet för en expansion av den privata konsumtionen mera begränsat än vad som framgått tidigare. Det visar sig också att de inhemska sektorerna - handeln, byggsektorn och den offentliga sektorn - släpar efter i förhållande till den utlandsberoende delen av ekonomin. Till de faktorer som skapar osäkerhet om tillväxten framöver hör också utvecklingen på de finansiella marknaderna i , inte minst mot bakgrund av osäkerhet kring EMU- processen. Dessutom har den amerikanska räntehöjningen fört med sig förväntningar om ytterligare höjningar vilket påverkat aktiemarknaderna runt om i världen. Tillväxten i väntas bli 1997 och 1998. Uppgången, som i huvudsak drivits av den utlandskonkurrerande sektorn, kommer i ökad utsträckning att stimuleras av den inhemska efterfrågan. Tillväxten väntas emellertid inte bli tillräcklig för att öka efterfrågan på arbetskraft för perioden som helhet. Nivån på sysselsättningen väntas vara densamma som 1996. Däremot kommer de föreslagna arbetsmarknads- och utbildningsåtgärderna att minska utbudet av arbetskraft, vilket gör att den öppna arbetslösheten ändå faller. Denna väntas uppgå till resp. för de båda åren. Inflationen bedöms först stiga upp mot för att därefter stabiliseras på en nivå av . Den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras gradvis, till - av BNP 1997 för att uppvisa balans. 1.2 Utvecklingen inom olika områden. Konjunkturen inom EU-området håller på att förbättras, bl.a. beroende på genomslaget av lägre räntor på den reala ekonomin och på att dollarns uppgång stärkt de europeiska företagens konkurrens-kraft. Dessutom upphör de negativa effekterna av lageranpassningen. BNP-tillväxten väntas gradvis tillta, som inflationstakten stabiliseras på en nivå . I detta perspektiv ter sig en viss nedgång av arbetslösheten möjlig att uppnå. Den amerikanska ekonomin fortsätter att visa styrka. Den goda tillväxten upprätthålls utan att inflationen stiger. En viss avmattning ter sig dock sannolik , särskilt om räntenivån höjs ytterligare. Sammantaget väntas tillväxten i OECD-området bli 2- 2½ % , med en svagt stigande tendens. framstår som den starkaste regionen med en tillväxt kring och med genomgående mycket goda ekonomiska förhållanden, med undantag av arbetslöshetssituationen i , och i någon mån . Den gynnsamma utvecklingen i övriga världen, inte minst i och , väntas fortsätta. Därmed kommer marknadstillväxten för svensk export att gradvis tillta. I takt med att kapacitetsutnyttjandet tilltar i många länder kan såväl korta som långa räntor antas stiga något. Uppgången har redan startat i och väntas i ett senare skede komma i . De svenska korta räntorna antas ligga kvar på i stort sett nuvarande nivå. Obligationsräntorna väntas i viss mån följa den internationella trenden uppåt, men de stabilt låga inflationsutsikterna antas leda till att räntemarginalen mot krymper något. Kronan antas förstärkas såväl gentemot dollarn som de europeiska valutorna, bl.a. beroende på att överskottet i bytesbalansen successivt växer. Prognosen bygger på förutsättningen att EMU-processen fortlöper någorlunda smärtfritt. Det kan emellertid inte uteslutas att oro uppstår på de finansiella marknaderna med betydande ränte- och växelkursrörelser som följd. I ett sådant läge kan - trots låg inflationstakt och förhållandevis starka statsfi- 1995 1996 1997 1998 BNP-tillväxt i (16) 2,0 2,2 2,3 2,4 Konsumentprisökning i (16) 2,4 2,2 2,2 2,3 Dollarkurs (SEK)1 7,1 6,7 7,3 7,1 TCW-index1 127, 3 116, 0 119, 2 117, 9 Tysk ränta statsobligation1 6,0 5,0 4,4 4,9 Svensk ränta statsobligation1 9,9 7,2 5,6 5,9 Svensk ränta 6 månaders ssvx1 8,9 5,6 4,0 4,1 1Årsgenomsnitt. nanser - komma att drabbas mer än genomsnittet. I så fall försämras möjligheterna att uppnå en god ekonomisk utveckling. Trots att arbetsmarknadsläget blev sämre än väntat och inflationen lägre steg timlönerna i ekonomin snabbare än vad som prognosticerats i budgetpropositionen. Reallöneökningarna före skatt blev de högsta . Genom allt lägre inflationsförväntningar och ökade ambitioner från arbetsmarknadens parter att åstadkomma lönemoderation ter sig dock en nedväxling sannolik. Eftersom nu löpande avtal i stor utsträckning täcker 1997 blir ändå löneökningarna betydligt högre än i omvärlden. Först kan en anpassning till europeisk nivå förväntas. En sådan utveckling kräver dock att arbetsmarknadens parter vill och kan förändra den svenska modellen för lönebildning i en sådan omfattning att ett förbättrat arbetsmarknadsläge kan kombineras med en långsammare ökning av nominallönerna. 1995 1996 1997 1998 Timlön kostnad 3,4 6,1 4,7 3,5 KPI, dec.-dec. 2,6 -0,2 1,8 1,5 NPI, dec.-dec. 1,0 -1,3 -0,8 0,1 Disponibel inkomst -0,4 -0,1 0,4 1,3 Sparkvot (nivå) 6,9 5,4 3,8 3,2 Industriproduktion 9,8 2,1 4,8 4,3 Relativ enhetsarbetskostnad -2,1 14, 3 -3,7 0,9 Öppen arbetslöshet1 7,7 8,1 7,9 7,1 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,4 4,5 4,7 4,7 Handelsbalans (miljarder kr) 106 ,0 120 ,0 135 ,9 152 ,9 Bytesbalans2 2,1 2,5 3,5 4,2 Finansiellt sparande i offentlig sektor2 -7,9 -2,5 -2,1 0,0 Konsoliderad bruttoskuld2 78, 2 77, 7 77, 1 73, 9 1 Andel av arbetskraften. 2 Procent av BNP Källor: , och . Inflationstakten blev lägre än vad de flesta bedömare räknade med, särskilt med tanke på de relativt snabba lönekostnadsökningarna. Marginalerna inom handeln pressades därmed ytterligare. Till en del kan den gynnsamma prisutvecklingen förklaras av tillfälliga faktorer såsom den markanta räntenedgången och förstärkningen av kronkursen. Därutöver har inflationsförväntningarna fallit kraftigt, vilket sannolikt påverkat beteendet hos producenter och konsumenter. En hög prismedvetenhet hos konsumenterna gör det svårare att vältra över kostnadsökningar på priserna utan skapar i stället ett rationaliseringstryck. Även om tillfälliga faktorer inte längre får så stor neddragande effekt väntas ändå inflationen förbli låg och väl i linje med mål. Inflationstakten bedöms först stiga upp mot för att sedan stabiliseras på ca 1 ½ % . Denna bedömning förutsätter att löneökningarna blir betydligt lägre . Exporten steg något långsammare än vad som beräknades i budgetpropositionen, vilket tyder på en något sämre konkurrenssituation än väntat. Svenska företag lyckades dock hålla sina marknadsandelar, trots att såväl kostnadsläge som relativpriser försämrades. Apprecieringen av kronan och det faktum att lönerna inom industrin steg betydligt snabbare än i omvärlden medförde att det relativa kostnadsläget försämrades med . En viktigt förklaring till den goda exportutvecklingen var framgångarna inom telekommunikationsområdet och på de expansiva marknaderna i . Företagen väntas sänka sina priser i internationell valuta, vilket är nödvändigt för att marknadsandelarna ska kunna bibehållas. Eftersom konjunkturen på viktigaste avsättningsmarknader i är på väg att förbättras, torde exporten kunna växa något snabbare 1997 än , vilket styrks av orderingången . bedöms exportökningen dämpas något i samband med att marknadsandelarna sjunker svagt. Den totala importen steg och varuimporten med , vilket var mindre än den underliggande efterfrågeutvecklingen. Under prog- nosperioden beräknas importen i högre grad följa den långsiktiga trenden för importkvoten, vilket i så fall resulterar i en årlig uppgång på eller något mer. Eftersom exporten är betydligt större än importen i utgångsläget och dessutom stiger snabbare, fortsätter handelsbalansen att visa ett gradvis större överskott. Därmed blir bytesbalansen allt starkare och saldot beräknas 1998 motsvara av BNP. Även investeringarna steg långsammare än beräknat , såväl inom näringslivet som myndigheterna och bostadssektorn. Speciellt bygginvesteringarna dämpades kraftigt . SCB:s enkätundersökningar tyder på att industrins investeringar stagnerar medan en expansion sker inom övrigt näringsliv. Den låga aktiviteten inom bostadssektorn väntas bestå ännu och även myndigheternas investeringar faller. En rad förhållanden tyder dock på att byggandet tar fart . Räntorna har kommit ned, vakanserna på bostadsmarknaden har stabiliserats och priserna har börjat stiga. En förhållandevis gynnsam industrikonjunktur innebär att industriinvesteringarna kan komma att ligga kvar på förra årets höga nivå för att växa ytterligare. Även de statliga myndigheterna har expansiva investeringsplaner. Totalt väntas bruttoinvesteringarna stiga med ca 1½ % och med upp mot . Omslaget för bygginvesteringarna väntas bli betydligt, från -1997 till + 1998. Produktionstillväxten hölls tillbaka av ett betydande omslag i lagercykeln, motsvarande av BNP. Den tidigare starka lageruppbyggnaden övergick i en viss lageravveckling, i synnerhet inom handeln. Anpassningen nedåt av industrins färdigvarulager har dock gått relativt långsamt och fortsätter troligen , vilket gör att det positiva bidraget från lagerinvesteringarna blir något mindre än tidigare beräknat. väntas lagerinvesteringarna ligga på ungefär oförändrad nivå, vilket medför att effekten på BNP blir försumbar. Hushållens realinkomster stagnerade , trots de rekordhöga reallöneökningarna. Orsaken står att finna i minskade företagarinkomster, och slutskattejusteringar och i kraftigt sjunkande transfereringar från den offentliga sektorn, vilket delvis berodde på lägre inkomster från sjuk- och föräldraförsäkringen. Även ser hushållens köpkraft ut att utvecklas svagt. En marginell ökning ter sig sannolik. Visserligen fortsätter lönerna att ge ett betydande positivt bidrag, men konsolideringen av de offentliga finanserna verkar i motsatt riktning. förutses en uppgång i realinkomsterna på , då den negativa effekten av ökad inbetalning av direkta skatter avtar. Den privata konsumtionens utveckling är svårbedömd. steg konsumtionen , trots stagnerande realinkomster. Sparkvoten föll därmed markant. Det finansiella utrymmet för hushållen att öka sin konsumtion har därigenom blivit mer begränsat än tidigare beräknat. Dessutom dämpar den höga arbetslösheten hushållens framtidsförväntningar, vilket också hämmar köplusten. Några faktorer talar dock för att konsumtionstillväxten stärks. Dels har konsumtionen varit relativt svag i , vilket innebär att det finns ett uppdämt behov hos många hushåll att förnya sitt innehav av kapitalvaror. Dels har räntorna kommit ned på lägre nivåer, vilket ger en allmänt positiv signaleffekt och kan väntas leda till stigande tillgångspriser. Dessutom har hushållens relativt höga finansiella sparande och Stockholm- börsens utveckling lett till ökade förmögenhetsvärden. Om huspriserna stiger kommer hushållens samlade förmögenhet att växa ytterligare. Dessutom beräknas arbetsmarknadsläget gradvis förbättras, vilket minskar hushållens oro . Mot denna bakgrund verkar det sannolikt att den privata konsumtionen växer med , vilket i så fall innebär att sparkvoten kommer ned mot 1998. Den statliga konsumtionen har historiskt visat sig vara speciellt svår att bedöma. Enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna, som inte heller brukar vara helt tillförlitligt, föll den statliga konsumtionen med 3,. Förbrukningen av varor och tjänster drogs ned inom bl.a. försvaret och arbetsmarknadsverket. Trots konsolideringsprogramet finns ett visst utrymme för en volymökning medan en stagnation eller en liten minskning ter sig sannolik . TABELL 1.3 FÖRSÖRJNINGSBALANS, PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 1998 Export 670,4 12,6 5,6 6,3 5,8 Import 558,2 10,3 3,5 5,1 5,6 Utrikeshandel, netto1 112,2 1,4 1,1 0,9 0,6 Privat konsumtion 885,3 0,8 1,5 2,0 2,0 Offentlig konsumtion 434,2 -1,0 -1,7 -0,1 -0,2 Stat 132,2 -3,3 -3,7 1,5 -0,5 Kommun 302,1 0,0 -0,9 -0,9 0,0 Bruttoinvesteringar 249,6 10,9 4,7 1,5 5,8 Näringsliv, exkl. bostäder 183,6 25,1 5,9 5,0 5,1 därav industri 69,1 44,3 13,3 0,0 3,0 Bostäder 30,3 -28,0 14,7 -12,3 13,7 Myndigheter 35,6 -0,5 -7,4 -3,3 3,3 Lagerinvesteringar1 -3,2 0,5 -1,0 0,2 0,0 Total inhemsk efterfrågan 2 236,3 5,1 1,7 3,0 3,3 BNP 1 678,1 3,6 1,1 2,3 2,5 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: , och . Enligt det preliminära utfallet uppgick kommunernas finansiella sparande till -4,, vilket är ca 1 miljard sämre än vad som bedömdes i budgetpropositionen. Den svaga finansiella situationen drev fram en minskning av konsumtionsvolymen . Med hänsyn till de föreslagna tillskotten till kommuner och landsting beräknas nedgången i konsumtionen begränsas till för att vara realt oförändrad. Läget på arbetsmarknaden har gradvis försämrats sedan början på 1996. Försvagningen har varit särskilt påtaglig . Den öppna arbetslösheten låg på . Antalet sysselsatta låg mer än 70 000 personer lägre än den nivå som uppmättes . Den svaga sysselsättningsutvecklingen hänger samman med låg tillväxt, förhållandevis stark produktivitetsökning samt stigande medelarbetstid, delvis som en följd av fallande sjukfrånvaro. Dessutom har sammansättningen av tillväxten i ekonomin, där den utlandskonkurrerande delen av ekonomin drivit utvecklingen, varit mindre fördelaktig från sysselsättnings-synpunkt. Efter den kraftiga nedgången väntas sysselsättningen börja stiga igen . Mätt som årsgenomsnitt faller dock sysselsättningen. Produktiviteten stiger kraftigt och medelarbetstiderna förlängs, om än inte i samma utsträckning som . Den öppna arbetslösheten väntas dock falla från nuvarande höga nivåer på grund av lägre utbud. Förutom av den stigande sysselsättningen dämpas utbudet av att en allt större del av arbetsstyrkan genom de föreslagna åtgärderna kommer att sättas i utbildning. Den öppna arbetslösheten väntas därför, som ett genomsnitt för året, hamna . Högre BNP- tillväxt, en medelarbetstid som slutar att stiga samt ökade möjligheter för kommunerna att bibehålla arbetskraft gör att sysselsättningsnedgång kan tas igen . Fortsatta åtgärder, bl.a. i form av utbildningssatsningar, begränsar utbudet av arbetskraft. Mot denna bakgrund beräknas den öppna arbetslösheten falla till . har utrymme skapats för 340 000 personer att delta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller extraordinär utbildning. Jämfört med 1996 innebär det en ökning med över 70 000 personer. På grund av svårigheter att snabbt bygga ut kapacitet och olika typer av undanträngning kommer dock sannolikt nettoeffekten på den öppna arbetslösheten att bli betydligt lägre. Trots den svaga tillväxten förstärktes de offentliga finanserna kraftigt . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna uppgick underskottet i den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande till , vilket motsvarade av BNP. Underskottet reducerades därmed med jämfört med . Förbättringen blev betydligt större än vad som beräknades i samband med budgetpropositionen . Beslutade skattehöjningar jämte en rad tillfälliga faktorer, t.ex. omläggning av uppbörden av mervärdesskatt, medförde kraftigt ökade inkomster. Skatter och avgifter motsvarade av BNP 1996, jämfört 1995. hölls de offentliga utgifterna tillbaka. De totala utgifterna minskade i nominella termer och med i förhållande till BNP. Bland annat bidrog ett oväntat lågt utnyttjande inom sjuk-och föräldraförsäkringen till detta. Den konsoliderade bruttoskulden i offentlig sektor uppgick vid utgången av 1996 till motsvarande av BNP. Skuldkvoten sjönk därmed . Den oväntat svaga utgiftsutvecklingen väntas till viss del kompenseras av högre utgifter . De åtgärder för en minskad arbetslöshet som aviserats väntas ha relativt begränsade effekter på de offentliga utgifterna . Genom att de tillfälliga faktorer som höjde skattekvoten 1996 faller bort sjunker skattekvoten med ca ½ procentenhet. Sammantaget beräknas det finansiella underskottet att fortsätta minska till av BNP. Det medför en fortsatt minskning av skuldkvoten till av BNP 1997. TABELL 1.4 FINANSIELLT SPARANDE Procent av BNP, löpande pris 1995 1996 1997 1998 Bruttosparande 17,6 17,2 18,2 19,3 Realt sparande 15,5 14,7 14,7 15,1 Fasta investeringar 14,5 14,9 14,7 15,0 investeringar 1,0 -0,2 0,0 0,1 Finansiellt sparande 2,1 2,5 3,5 4,2 Offentlig sektor -7,9 -2,5 -2,1 0,0 Hushåll 4,9 4,0 2,9 2,3 Företag 5,1 1,0 2,8 2,0 Källor: , och . Inom EU tillämpas principer för nationalräkenskaperna (ENS79) som delvis skiljer sig från de bokföringsregler som används i . Enligt uppgick underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP 1996 om det mäts enligt principerna i ENS79, dvs. högre än enligt svenska redovisningsregler. beräknas dock denna bokföringsmässiga skillnad begränsas till . skulle därmed klara konvergensvillkoret för deltagande i som innebär att underskottet inte får överstiga av BNP. beräknas balans uppkomma mellan inkomster och utgifter i den offentliga sektorn. beslutade åtgärder i konsolideringsprogrammet, minskade räntebidrag till bostäder samt fallande ränteutgifter skapar utrymme för de åtgärder som förslås inom ramen för det fastlagda målet om budgetbalans 1998. De samlade offentliga utgifterna beräknas minska med i reala termer. Utan de nu föreslagna åtgärderna skulle nedgången blivit större och den offentliga sektorn uppvisat betydande överskott. 1.3 Utvecklingen på medellång sikt Utöver kortsiktsprognosen, vars perspektiv sträcker sig , redovisas också en kalkyl över den ekonomiska utvecklingen fram t.o.m. . Beräkningarna bygger på flera grundläggande antaganden. En utgångspunkt är att tillväxten i OECD- länderna uppgår till . Något speciellt konjunkturmönster har inte antagits, eftersom detta i praktiken är omöjligt att förutse.