prop · GK035D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Principen om ett sektorsansvar för miljön medför ett ökat behov av kunskaper om näringarnas påverkan på miljön och de åtgärder som sätts in för att minimera negativ miljö-påverkan. Skälen för regeringens bedömning: SLU och har i sina fördjupade anslagsframställningar tagit upp viktiga framtidsfrågor som samhället står inför att lösa. Det strategidokument Med naturresurser i fokus - SLU inför 2000-talet som SLU redovisat är inriktat på flera av ovanstående områden och utgör därvid enligt regeringens bedömning en god grund för den vidare utvecklingen av . Med hänsyn till det statsfinansiella läget kan endast begränsade medel ställas till förfogande för nya reformer. Utöver vad som avser grundutbildningen vid SLU och forskning om träråvaran samt forskning om ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion bör SLU och därför pröva om till regeringen i övrigt lämnade förslag till reformer kan finansieras inom ramen för befintliga resurser. Inom jordbruksforskningen måste såväl grundläggande som sektoriellt inriktade frågor belysas och för att lösa frågor över olika ämnesområden bör den tvärvetenskapliga forskningen i ökad utsträckning stimuleras. Rådsmedlen utgör därvid en viktig källa till förnyelse inom fakulteterna. För att främja det tvärvetenskapliga arbetet bör en samverkansgrupp inrättas. I denna bör forskningsråden under , och ingå. Se även avsnitt 10.2.6. En bättre samordning av samhällets FoU-insatser bör eftersträvas. I redovisning Forskning och utveckling för bättre miljö 1996 läggs förslag om en bättre samordning mellan de olika forskningsfinansiärerna på miljöområdet. Dessa frågor behandlas under avsnitt 3.11.3. Regeringen vill även framhålla och understryka behoven av forskning som berör samhälleliga, kulturella och sociala frågor både nationellt och internationellt. Det skogsindustriella området är ett annat område där de offentliga och privata resurserna bättre behöver samverka. Från flera håll, bl.a. i rapporten industriellt utnyttjande av skogsråvara som utarbetat i samråd med berörda branschforskningsinstitut framhålls behovet av nya FoU-resurser men också behovet av en ökad samordning. Dessa frågor behandlas även under avsnitt 3.11.9. Den statligt finansierade forskningen inom livsmedelsområdet har länge varit inriktad på att ge grundläggande kunskap om råvarornas biologiska, kemiska och fysikaliska uppbyggnad. Under avsnitt 3.11.10 aviserar regeringen vissa åtgärder för att samordna forskningsresurserna på livsmedelsområdet. Insatser behöver göras för att stärka den mer industrinära livsmedelsforskningen. Åtgärderna omfattar även den forskning som belyser hur produktens egenskaper karaktäriseras för att tillgodose konsumenternas önskemål. KSLA, (), SLU och har i olika sammanhang pekat på forskningsbehovet för att utveckla landsbygden. Dessa frågor har även en framträdande plats inom EU:s forskningsprogram. Forskningen spänner över många skilda områden. Regeringen anser att forskning som gäller landsbygden är viktig, bl.a. för en bättre förståelse av landsbygdens utvecklingsmöjligheter. Under avsnitt 3.11.11 föreslås vissa åtgärder för en bättre samordning av forskningen. Det är viktigt att forskningsresultaten når ut i samhället. Det gäller inte bara att finna bättre former för samverkan mellan forskning och näringsliv utan också mellan forskning och det övriga samhället. Allmänhet och konsumenter behöver bättre kunskaper om forskningsresultaten. Ett stort ansvar vilar på forskarsamhället och ansvariga forskningsmyndigheter att tillse att forskningsresultaten når ut i samhället. Under avsnitt 3.9 föreslås att högskolans uppgift att sprida kunskap och att samverka med det omgivande samhället förtydligas. För forskningsmyndigheterna inom ansvarsområde har denna uppgift varit prioriterad. Detta hindrar emellertid inte att samverkansformerna med samhälle och näringsliv ytterligare behöver utvecklas. Regeringen avser att senare begära en redovisning av SLU och om vilka åtgärder som vidtagits för att forskningsresultaten bättre skall nå ut i samhället. Östersjösamarbetet är en viktig del av regeringens politik. Detta gäller inte minst inom ansvarsområde, där frågor om miljö, biodiversitet, livsmedelsproduktion, den gemensamma jordbruks-politikens effekter etc. är aktuella. Initiativ har tagits av de nordiska lantbruksuniversiteten, forskningsråden samt KSLA. Det Nordiska () har bildats med syfte att fördjupa samarbetet mellan de nordiska lantbruksuniversiteten. NOVA samverkar nära med sin baltiska motsvarighet (). På motsvarande sätt samverkar de i och verksamma forskningsråden inom jord- och skogsbruk. har lämnat förslag om en förstärkt trädgårdsforskning. Förslaget förutsätter nya resurser, omfördelningar av medel inom och att trädgårdsnäringen tillskjuter medel. har i ett annat sammanhang föreslagit att en Trädgårdsnäringens utvecklingsfond inrättas för finansiering av för näringen angelägen verksamhet, bl.a. insatser för näringens utveckling. Regeringen avser att senare återkomma i denna fråga. Regeringen har under avsnitt 3.7 redovisat sina förslag till åtgärder som skall främja jämställdheten inom forsknings- och utbildningsområdet. Bl.a. bör ett sekretariat för genusforskning inrättas vid . Det är angeläget att SLU och aktivt deltar i jämställdhetsarbetet på forskningsområdet. Genom att i sin verksamhet främja jämställdheten mellan kvinnor och män kan SLU och påverka könssammansättningen i forskarkåren. Det kan gälla rekryteringsfrågor till högre vetenskapliga tjänster, representationen i myndigheternas beredande organ etc. Vid forskningsråden fanns före tjänster som professor, vilka efter förslag av respektive forskningsråd inrättades och tillsattes av regeringen. 1992/93:100 föreslogs att de professurer som då fanns vid forskningsråden borde föras över till det universitet där tjänsten var placerad. Sålunda överfördes tre tjänster från till SLU. /95 överfördes även medel för dessa tjänster från anslag till SLU:s. Professurer är ett viktigt instrument för förnyelsen av forskningen. Då möjligheten att inrätta professurer upphörde förlorade forskningsråden ett viktigt förnyelseinstrument. Forskningsråden bör därför erhålla möjligheten att inrätta professurer utan regeringens beslut. Tjänsterna bör dock vara tidsbegränsade till . bör omfattas av förslaget. Se även avsnitt 10.2.4. (SOU 1996:29) föreslår bl.a. att forsk- ningsmedel från departementets sektorsforskningsorgan, och förs från dessa till . Regeringen återkommer till denna fråga i budgetpropositionen . I är den nationella forskningen på fiskets område splittrad. och genomför tillsammans ett forskningsprogram Fiskforskning för . Forskningen bedrivs bl.a. vid tre laboratorier och vid SLU:s vattenbruksinstitution i . Universitetsforskningen på fiskets område är splittrad till ett flertal institutioner med i regel relativt små forskargrupper. Det finns ett ökat behov av samordning nationellt och mot bakgrund av den gemensamma fiskepolitiken inom EU (CFP). Regeringen avser att göra en översyn av forskningen och undersök- ningsverksamheten på fiskets område. Frågan behandlas i budgetpropositionen tillsammans med andra frågor som berör . föreslår att omvandlas till ett sektorsforskningsråd och att därmed styrelsens sammansättning förändras så att forskarsamhället inte längre har majoritet i rådet. utser forskarsamhället genom val i en elektorsförsamling sju ledamöter i och regeringen fem inklusive ordföranden. är enligt regeringens uppfattning uppbyggt på ett sådant sätt att det kan fullgöra uppdraget både vad avser grundläggande kompetensuppbyggnad och att lösa sektoriella frågeställningar. En ändring av rådets sammansättning är därmed inte aktuell. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att lant- bruksuniversitet anvisas och att Skogs- och jordbrukets forskningsråd anvisas . 11.5 Ekologisk produktion inom jordbruk och trädgårdsnäring -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Av tillgängliga medel, av från EG- | | budgeten finansierad kompensation för revalvering av | | jordbruksomräkningskursen, bör sammantaget | | disponeras för forskning för utveckling av | | ekologisk produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. | | ambition är att vara vägledande inom EU på området. | | Skogs- och jordbrukets forskningsråd () bör ges i uppdrag | | att i samverkan med näringen genomföra ett sammanhållet forsk- | | ningsprogram. Vidare bör sammantaget | | tillföras Stiftelsen för forskning och | | utveckling samt marknadsbefrämjande åtgärder inom | | jordbrukssektorn. Inledning: har fattat beslut om att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad . För att nå dit erfordras bl.a. att ett kun- skapsunderlag tas fram genom ett framåtsyftande FoU-program. Kompetensuppbyggnad är viktig för att understödja den ökning av den ekologiska produktionen som efterfrågas av konsumenterna samt en utveckling i riktning mot ett miljöanpassat samhälle. En sådan satsning kan även bidra till globalt användbar kunskap om naturresurshushållning. Regeringen uppdrog åt att utreda behovet av forskning inom ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. har i rapporten och trädgårdsproduktion utrett kunskapsläget, pågående forskning och behovet av fortsatt forskning. I regeringens vårproposition (prop. 1995/96:150 sid 159-160) anförs att av de medel som utgår som kompensation för att den svenska kronan revalverats gentemot ecun bör huvuddelen användas för forskning och utveckling inom jordbrukssektorn. Det sammantagna beloppet uppgår till . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår att resurserna för forskning rörande ekologisk produktion inom jordbruk och trädgårdsnäring förstärks med sammantaget . Regeringen avser att när fattat beslut uppdra åt att planera och genomföra ett treårigt forskningsprogram för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. skall samråda med Stiftelsen . Forskningsprogrammet bör, enligt regeringen, främja: - en god vetenskaplig utveckling, bl.a genom ökad tvärvetenskaplighet - näringens långsiktiga utveckling - samverkan och dialog mellan forskningen och hela kedjan från producent till konsument. Forskningsprogrammet bör omfatta: - kompetenshöjande och problemorienterade forskningsprojekt inom ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion - forskartjänster - internationell samverkan. bör verka för att det ekologiska synsättet på jordbruks- och trädgårdsproduktion i ökad utsträckning vinner insteg i EU:s forskningsprogram. Det ankommer på att besluta om och genomföra forskningsprogrammet. bör samråda med berörda intressenter om programmets inriktning. Med hänsyn till finansieringen skall samråda med Stiftelsen . Regeringen utgår från att Stiftelsen genom sina medel medverkar till att jordbruket och trädgårdsnäringen ställs om mot en mer ekologiskt hållbar produktion där bl.a. vikt läggs vid att underlätta uppfyllelsen av målsättning att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad samt att stiftelsen i övrigt samverkar med i forskningsfrågor. Beträffande disponeringen av de s.k. revalveringsmedlen har regeringen samrått med . Medlen kan tas i anspråk redan under innevarande budgetår. Regeringen förordar att sammantaget tas i anspråk för forskning och utveckling enligt följande disposition. Resterande beräknas tas i anspråk för andra ändamål. (tusental kronor) 1996 1997 1998 Skogs- och jordbrukets forskningsråd 21 000 17 000 8 500 Stiftelsen 64 000 39 000 19 000 Regeringen har för avsikt att underställa kommissionen förslaget för god- kännande. Ändamålet kan komma ifråga endast under förutsättning att slutlig överenskommelse mellan om medelsdispositionen uppnås. Ekologiskt lantbruk syftar till en produktion som bygger på förnyelsebara resurser, på ett långsiktigt optimalt utnyttjande av solenergin och av ekosystemens produktionsförmåga samt cirkulation av näringsämnen. Produktionen bör omfattas av en helhetssyn inom växtodlingen, animalieproduktionen och trädgårdsproduktionen. Produktionen baseras i möjligaste mån på naturgivna och förnyelsebara resurser, medan användning av naturfrämmande ämnen, som handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel, undviks. En god hälsa hos husdjuren bör främjas och de bör ges möjlighet till ett naturligt beteende och en värdig tillvaro. Det ekologiska lantbruket strävar efter att vara ekonomiskt bärkraftigt så att det ger lantbrukaren en skälig inkomst, en säker arbetsmiljö och konsumenterna ekologiskt producerade livsmedel till rimliga priser. Det ekologiska lantbruket strävar också efter att stärka banden mellan landsbygd och tätort, samt mellan producent och konsument. Regeringen konstaterar att många av de målsättningar som ingår i dagens ekologiska produktion bör vara generellt önskvärda inom svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. Inte minst måste näringarnas miljöfrågor ses utifrån ett internationellt perspektiv. Även om det saknas helt entydiga bedömningar, anser många att ekosystemens begränsningar , eller , har nåtts och att en ökad produktion därför inte är möjlig i många delar av världen. Regeringen bedömer att jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring är centrala näringar i ett framtida kretsloppssamhälle och att detta bör ligga till grund för den framtida forskningen. Sambandet mellan stad och landsbygd, kopplat till kretslopp av näringsämnen och energiproduktion samt möjligheter till långsiktiga arbetstillfällen är viktiga bidrag från näringarna. Kvalitet, miljöhänsyn, etiska värden liksom globala hänsyn bedöms vara viktiga komponenter för konsumenterna . Genom en kraftfull satsning på forskning och utveckling bör enligt regeringens bedömning ta ytterligare ett steg mot ett ekologiskt anpassat samhälle som dessutom befrämjar en mångfacetterad arbetsmarknad. ambition är att vara vägledande inom EU på området. Inom verksamhetsområde bedrivs forskning inom områdena arbetsmarknad och arbetsliv. I följande tabell redovisas resurserna till forskning och utveckling inom departementets ansvarsområde. (Beloppen redovisas i tkr) ---------------------------------------------------------------------- |UTGIFTSOMRÅDE|Anvisat |Förslag |Beräknat |Beräknat | |14 |1995/96 |1997 |1998 |1999 | ---------------------------------------------------------------------- |1. Rådet för |39.000 |25.972 |25.328 |26.189 | |arbetslivs- | | | | | |forskning | | | | | |() | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |Arbetslivs- |319.518 |212.308 |208.415 |209.385 | |institutet | | | | | |() | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |2. Forskning |891.965 |522.785 |463.777 |463.763 | |och | | | | | |utveckling | | | | | |inom ar- | | | | | |betslivs- | | | | | |området | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |Expert- |7.500 | | | | |gruppen för |(1:a huvud- | | | | |arbets- |titeln) | | | | |marknads- | | | | | |politiska | | | | | |studier | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |Institutet | |8.083 |8.083 |8.083 | |för arbets- | | | | | |mark- | | | | | |nadspoli- | | | | | |tiska studi- | | | | | |er | | | | | ---------------------------------------------------------------------- |Summa |1257.983 |769.148 |705.520 |707.337 | ---------------------------------------------------------------------- 1. Avser endast förvaltningskostnader 2. Forsknings- och utvecklingsmyndigheter inom ansvarsområde är , samt Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier. Arbetslösheten är största samhällsproblem. Regeringens högt ställda målsättning med en halverad öppen arbetslöshet ställer höga krav på arbetslivs- och arbetsmarknadspolitiken. En aktiv och tydlig arbetslivspolitik spelar en viktig roll i kampen mot arbetslösheten. Frågor om arbetsmiljö, arbetsorganisation och kompeten- sutveckling har långsiktiga kopplingar till tillväxt och sysselsättning. Arbetslivet utvecklas i allt snabbare takt. Ny teknik och nya flexibla produktionssystem kan bidra till en positiv utveckling av arbetslivet, men kan också skapa nya hälsoproblem. Arbetslivsforskningen har en viktig uppgift att identifiera de nya risker och hälsoproblem som kan uppstå, samt att identifiera faktorer av betydelse för en positiv utveckling. Förmågan att tillämpa ny teknik, ny arbetsorganisation och att bedriva återkommande kompetensutveckling påverkar arbetsmarknadspolitikens möjligheter att angripa arbetslöshetsproblemet. Arbetslivsforskningen måste därför inriktas mot ökad kunskapsutveckling kring komplexa utvecklingsmönster. Genom samordning och samverkan mellan olika verksamhetsgrenar som forskning, utbildning, kompetensutveckling, kunskapsförmedling och praktisk arbetslivsutveckling förstärks möjligheterna att uppnå goda resultat. Förväntningarna på arbetsmarknadspolitiken är stora. Betydande resurser satsas i syfte att komma till rätta med de djupgående svårigheterna på arbetsmarknaden. Det är angeläget med forskning och utvärdering för att finna de bakomliggande orsakerna till utvecklingen på arbetsmarknaden och kunna bedöma effekterna av de insatta resurserna. Resultatet av dessa utvärderingar har en avgörande betydelse när det gäller den framtida utformningen och genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadsproblemen är dock komplexa och måste lösas genom en kombination av generella och selektiva åtgärder inom en rad olika ansvarsområden. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Ett nytt oberoende | | av arbetsmarknadspolitiken inrättas . | | Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier | | avvecklas under . | | | | Regeringens förslag: skall även | | stödja forskning avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadens och arbetslivets framtida utveckling är mångfaldig och svårtolkad, där betydande ovisshet råder. Vissa tendenser kan dock urskiljas. En sådan är en ökad internationalisering av ekonomin som följd av ett ökat utlandsberoende. har olika scenarier om framtidens arbetsliv och arbetsmarknad presenterats i idédebatt och forskning. Delar av den svenska arbetsmarknadspolitik som bedrivs är utformad efter förhållanden och erfarenheter från ett annorlunda arbetsmarknadsläge. med en kärv arbetsmarknadssituation har en rad olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder ersatts av andra former av insatser i syfte att bekämpa arbetslösheten. befinner sig nuvarande åtgärdsvolymer på en nivå som är högre än . Gamla kunskapsbilder raseras och ny kunskap måste byggas för att framgångsrikt kunna angripa problemen. Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (EFA) Expertgruppen har som sin främsta uppgift att initiera och biträda vid utvärderingsstudier inom arbetsmarknadspolitikens område, samt se till att resultaten blir tillgängliga och kända. Forskningsprogrammen innefattar utvärderingar, effekter och utfall av såväl enskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder och politikområden som arbetsmarknadspolitikens roll i ett större sammanhang. I expertgruppen ingår företrädare för , myndigheter, arbetsmarknadens parter samt forskarsamhället. EFA:s uppdrag riktar sig främst mot mikroorienterade utvärderingsstudier och Humanistiskt samhällsvetenskapliga forskningsrådets () arbetsmarknadsgrupp bedriver makrororienterade studier och studier kring arbetsmarknadens funktionssätt. Behov av förnyad organisation av utvärdering Utredningen om forskning och pengar (SOU 1996:29) har föreslagit att de medel som EFA, , AMS och disponerar för forskning om arbetsmarknaden läggs samman i ett sektoriellt forskningsråd under som EFA avvecklas. Arbetsmarknadspolitiken har efterhand fått utökade resurser. Antalet åtgärder har utökats och nya provats, som omfattningen ligger på nivåer som prövats i . Det betyder bl. a. att de resultat som tidigare utvärderingar kommit fram till inte är tillämpliga på dagens förhållanden. Kommunerna har vidare fått en allt större roll i genomförandet av den nationella arbetsmarknadspolitiken. Sammantaget leder detta till ett väsentligt ökat behov av utvärderingsstudier och annat underlagsmaterial inför utformningen av arbetsmarknadspolitiken. Det är således viktigt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna snabbt och kontinuerligt blir utvärderade. Regeringen föreslår därför att ett nytt oberoende av arbetsmarknadspolitiken inrättas fr. o. m. under och att EFA successivt avvecklas . Institutets uppgift skall vara att göra löpande utvärderingar av arbetsmarknadspolitiken. Till institutet knyts en referensgrupp där arbetsmarknadens parters medverkan möjliggörs. Under institutets uppbyggnadstid får redan pågående projekt slutföras för att senare utvärderas och analyseras. Regeringen föreslår i budgetpropositionen under verksamhetsområde 14, anslag A 6. att anvisas för inrättande av nytt institut. föreslås att ges ett utvidgat uppdrag att stödja forskning inom arbetsmarknadspolitikens område. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att även berörda myndigheter har möjlighet att följa upp och utvärdera sin egen verksamhet. Utan fungerande uppföljnings- och utvärderingsresurser på myndighetsnivå skulle det bli omöjligt att med en godtagbar kvalitè genomföra den resultatstyrning som den nya budgetprocessen kräver. 12.3 Forskning och utveckling på arbetslivsområdet -------------------------------------------------------------------- | | | Regeringens bedömning: De arbetsorganisatoriska frågorna har | | stor betydelse för att främja framtida sysselsättningsutveckling| | och en god arbetsmiljö. Forsknings och utvecklings | | myndigheterna inom arbetslivsområdet bör därför inom sina | | respektive ansvarsområden särskilt prioritera dessa frågor. Stöd| | till arbetsplatsanknutet förändrings- och utvecklingsarbete i | | samverkan med företag och den offentliga sektorn samt effektiva | | former för erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning mellan | | forskning och arbetsliv bör ges särskild uppmärksamhet. | | Utvecklingen på arbetsmarknaden och i arbetslivet medför att | | frågor som berör individens villkor och arbetsmarknadens funk- | | tionssätt är viktiga områden för arbetslivsforskningen och bör | | belysas ur ett brett perspektiv. FoU-politiken inom arbetslivsområdet syftar till att stimulera forskning och utveckling för att skapa en god arbetsmiljö. Åtgärderna inom området syftar även till att föra ut kunskaper till arbetslivet samt att återföra erfarenheter från arbetslivet till forskarvärlden. Inom området bedrivs såväl forskning som utvecklingsarbete. FoU-verksamheten inom området bedrivs förutom vid universitet, högskolor och branschforskningsinstitut, vid ett särskilt forskningsinstitut, . Finansieringsorgan för FoU inom sektorn är . Sektorsforskningen på arbetslivsområdet har en tyngdpunkt på frågor om arbetsmiljö i vid bemärkelse. Forskningen är ofta mångdisciplinär vad gäller frågeställningar och forskningsinriktningar. Exempel kan vara forskning och utveckling för olika grupper i arbetslivet, t.ex kvinnors villkor, sjukvårdens arbetsmiljö, äldre arbetskraft, yrkesförares arbetsmiljö. Studier av riskfaktorer i arbetslivet och arbetsrelaterade skador förutsätter kompetens inom många olika områden t. ex. teknik, medicin, fysiologi, kemi, och psykologi. Sådan forskning kan avse belastningsskador, kemiska hälsorisker, elektromagnetiska hälsorisker m.m. Forskning och utvecklingsarbete som avser arbetsorganisatoriska frågor kräver bl.a. företagsekonomisk, beteendevetenskaplig och juridisk kompetens. har en förskjutning successivt skett från en mer renodlad arbetsmiljöforskning mot en ökad andel forskning rörande arbetsorganisatoriska frågor och arbetsmarknad. Det handlar alltmer om kompetensutveckling, yrkeskunnande, inflytandefrågor, psykosociala arbetsmiljöfrågor, teknikutveckling m. m. i relation till arbetsorganisation och ledningsfrågor. Utmärkande för arbetslivsforskningen är också samverkan med arbetsmarknadens parter och övriga sektorsintressenter.