prop · GK03150D2 · 1997-01-01 00:00:00 — HSU 2000 gör bedömningen att det fortfarande finns möjlighet att möta ökande behov av vård och omsorg genom ett effektivare resursutnyttjande både i kommuner och landsting utan att tillgänglighet och kvalitet försämras. Kommittén konstaterar också att det finns brister och otillfredsställda behov. Det gäller inte minst vården av äldre och kroniskt sjuka. Inom äldreomsorgen är en ökande andel av vård och omsorgsbehoven beroende av anhörigas insatser. Många psykiskt störda saknar ett anpassat boende och en daglig sysselsättning. Vidare ökar väntetiderna till vissa behandlingar. En grundförutsättning för att kunna erbjuda en god vård- och omsorg på lika villkor för hela befolkningen är att vården finansieras solidariskt och att tillgängliga resurser fördelas rättvist efter behov. Mot denna bakgrund är det utomordentligt viktigt att hälso- och sjukvårdens och äldreomsorgens kvalitet och tillgänglighet utvecklas på ett sådant sätt att allmänhetens förtroende för verksamheten inte sviktar i grundläggande hänseenden. Inriktningen bör vara att det resurstillskott regeringen nu föreslår leder till att kommuner och landsting vidtar åtgärder så att väntetiderna i sjukvården blir kortare, kvaliteten i äldreomsorgen blir högre, de psyktiskt störda ges en bättre vård och omsorg och att vården i livets slutskede förbättras. Insatser i skolan Flera utvärderingar visar att resultaten och standarden i svensk skola är god. Det finns dock nya, oroande signaler om att elever med behov av särskilt stöd inte får den utbildning som de har rätt till. Det är gråzonsbarnen med dolda handikapp som kommer i kläm. Dessa varningssignaler måste tas på allvar. En likvärdig skola av hög kvalitet förutsätter att alla elever får den hjälp de behöver och att stödet sätts in . Det resurstillskott regeringen nu föreslår bör därför leda till att förstärkta resurser ges till elever med behov av särskilt stöd. Det extra resurstillskottet bör också leda till att särskild satsning görs på miljö, natur och teknik i skolan. Kraven på kommunerna Regeringens bedömningen är att det bästa sättet att snabbt nå avsedd effekt är att höja det generella statsbidraget. Kommuner och landsting får nu visa att de inom ramen för den frihet som det generella statsbidraget ger, gör prioriteringar som främjar både sysselsättningen och kvaliteten i de kommunala kärnverksamheterna. Regeringen kommer att begära en redovisning från varje kommun och landsting av vilka åtgärder de avser att vidta med anledning av resurstillskottet. Effekten av denna satsning kommer sedan att följas upp mycket noggrant när det gäller såväl sysselsättningen som kvaliteten i verksamheten. Uppföljningen kommer att göras både för riket totalt och för varje enskild kommun respektive landsting. En närmare redovisning av hur statsbidraget fördelas, vilka krav som kommer att ställas på kommunerna m.m. lämnas i kapitel 8. Sysselsättningseffekten av det föreslagna resurstillskottet är svår att bedöma, men en schablonmässig beräkning ger vid handen att ökade bidrag i den storlek som angivits kan skapa utrymme för att sysselsätta ca 25 000 personer fler än vad som annars hade varit möjligt. 4.6 Utbildningssatsningar Efter förslag i sysselsättningspropositionen (1995/96:222) och budgetproposition beslutade att en utbildningssatsning omfattande 100 000 platser inom vuxenutbildningen och 30 000 nya permanenta platser inom högskolan skulle genomföras. När det gäller högskolan beslutades att 15 000 nya reguljära platser skulle inrättas och ytterligare 15 000 platser . sker vuxenutbildningssatsningen genom att ett femårigt nationellt kunskapslyft inleds. Satsningen riktas i första hand till arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasial utbildning. Därutöver skall satsningen även kunna utnyttjas av vuxna anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens. I satsningen ingår vidare att arbetslösa skall kunna studera i vuxenutbildningen upp till och med gymnasial nivå under högst ett studieår med ett särskilt utbildningsbidrag som motsvarar a-kasse- eller KAS- nivå. Även anställda mellan med hel- eller deltidsanställning kan använda denna möjlighet förutsatt att arbetsgivaren åtar sig att bereda plats åt en långtidsarbetslös inskriven vid arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår i tilläggsbudget till budget att den tidigare beslutade utbildningssatsningen kompletteras med ytterligare platser i . tillkommer enligt regeringens förslag ytterligare 10 000 platser inom . Regeringen föreslår också en utökning av antalet platser inom Kvalificerad yrkesutbildning med 1 500 platser. Vidare avser regeringen att budgetproposition föreslå ytterligare satsningar inom gymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. Regeringen kommer att föreslå att gymnasieskolan kompletteras med en ny modern lärlingsutbildning. Avsikten är att skall vara gemensam utbildning för alla på programmet och därefter skall möjlighet ges att på dessa program välja antingen den traditionella vägen eller en arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning varvad med studier i ett till . Båda alternativen avses leda fram till grundläggande behörighet. Vidare avses ett praktikprogram inrättas inom ramen för det individuella programmet. Utformningen av detta program skall bedömas lokalt. Regeringen avser att i kommande budgetproposition närmare redovisa hur ett pilotprojekt med lärlingsutbildning för de elever som börjat i gymnasieskolan skall se ut. Regeringen avser också att föreslå att den redan beslutade vuxenutbildningssatsningen på 100 000 platser utökas med ytterligare 10 000 platser höstterminerna 1998, 1999 och 2000. Den sammanlagda ökningen kommer därmed, inklusive de platser regeringen föreslår på tilläggsbudget för , att uppgå till 40 000 platser i . Regeringen bedömer att den utökade satsningen till stor del kommer att gälla vuxna som är långtidsarbetslösa. Utöver denna satsning kommer försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesutbildning ökas med 4 300 platser enligt regeringens kommande förslag, vilket innebär att den Kvalificerade yrkesutbildningen då totalt kommer att omfatta 8 800 platser. Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp i från berörda departement med uppgift att förbereda ett regeringsförslag så att ett riksdagsbeslut om den Kvalificerade yrkesutbildningens framtid kan fattas . När det gäller högskolan avser regeringen att föreslå resurser för ytterligare 15 000 platser samt för ytterligare 15 000 platser dvs. sammanlagt 30 000 nya platser. Det har därigenom skapats resurser för 60 000 nya permanenta platser . Satsningens tyngdpunkt skall ligga inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Antalet redan beslutade samt nytillkomna platser framgår av nedanstående tabell. ACKUMULERAT ANTAL Vuxenutb. inkl. bas-år och Kvalificerad yrkesutbildning 90 000 90 000 90 000 90 000 Folkbildning 10 000 10 000 10 000 10 000 Högskola 15 000 15 000 30 000 30 000 Summa enl. tidigare beslut 115 000 115 000 130 000 130 000 Vuxenutb. 11 500 24 300 32 800 40 000 Högskola 15 000 15 000 30 000 Totalt inkl. tidigare beslut 200 000 4.7 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skedde en viss förbättring på arbetsmarknaden. Förbättringen bromsades upp . och under inledningen av utvecklades arbetsmarknaden sämre än vad regeringen förutsåg i budgetpropositionen . Den försämrade utvecklingen och den därmed sammanhängande höga arbetslösheten och den stora åtgärdsvolymen i arbetsmarknadspolitiken ställer nya krav på insatser för att regeringens mål om 4 procents öppen arbetslöshet skall nås. Regeringen aviserar förslag som tillsammans med en väl fungerande lönebildning och ett fortsatt och utökat förtroende för svensk ekonomi gör att det skapas goda förutsättningar för att nå målet om en halverad öppen arbetslöshet . Åtgärder riktade till ungdomar Arbetslösheten är stor bland personer med låg utbildning. I vissa fall är dessa grupper arbetslösa i dubbelt så hög utsträckning som befolkningen i sin helhet. Särskilt stort problem är detta för ungdomar. Bland lågutbildade ungdomar var arbetslösheten så hög som , vilket är avsevärt högre än för befolkningen i sin helhet. I har man gjort en speciell sammanhängande satsning på unga lågutbildade arbetslösa personer. Syftet med insatserna är att stärka unga arbetslösas möjligheter på arbetsmarknaden genom att ge dem en rätt och skyldighet att delta i kompetenshöjande utbildning. Utbildningen väljs i samarbete mellan den arbetslöse och arbetsförmedlingen, som en del av den individuella handlingsplanen. Resultatet har inte låtit vänta på sig, minskade arbetslösheten bland unga lågutbildade med ca två tredjedelar. Regeringen har givit och i uppdrag att utarbeta ett förslag i syfte att aktivera och kompetensutveckla arbetslösa ungdomar vilka är berättigade till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Uppdraget skall redovisas . Med utgångspunkt i resultatet av detta uppdrag avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå speciella åtgärder för att minska arbetslösheten för lågutbildade ungdomar. Satsningen skall ses som en del i den utbildningssatsning som startades i och med förslag i sysselsättningspropositionen (1995/96:222) och budgetproposition (prop. 1996/97:1). De danska erfarenheterna kan tjäna som ett intressant exempel vid utarbetandet av en svensk modell. Dessutom finns den parlamentariskt sammansatta ungdomspolitiska kommittén som lämnat ett delbetänkande med förslag på detta område. Regeringen avser även att lämna förslag till om introduktion av nyanlända invandrare för att underlätta deras inträde på arbetsmarknaden. Tillfällig avgångsersättning för äldre arbetslösa Äldre personer som varit arbetslösa har ofta svårt att finna ett nytt arbete. Av den anledningen föreslår regeringen att personer som fyllt och varit arbetslösa ges möjlighet att erhålla rätt till arbetslöshetsersättning för tiden fram till ålderspension. Ersättningen skall till skillnad från ordinarie arbetslöshetsersättning inte innebära krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande. Det är av största vikt att dylika åtgärder görs temporära och endast för personer som varit arbetslösa . I annat fall kan det finnas en risk att arbetsgivare vid minskningar i arbetsstyrkan i första hand väljer personer som kvalificerar för denna åtgärd. Läget på arbetsmarknaden för personer som är eller äldre skulle då kraftigt försämras. För att regeringens mål om en halverad öppen arbetslöshet skall kunna nås är det viktigt att åtgärden inriktas mot arbetslösa med mycket små chanser att åter få ett reguljärt arbete. Regeringen föreslår därför att endast personer som erhållit a-kassa eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd - skall kunna få denna rätt. Ersättningen utgörs av arbetslöshetsersättning som benäms tillfällig avgångsersättning. Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Enligt gällande regler skall den som får ersättning stå till arbetsmarknadens förfogande vilket innebär att det i princip inte får finnas något som hindrar personen från att ta erbjudet lämpligt arbete. Detta innebär i praktiken att den arbetslöse inte får ägna sig åt någon annan verksamhet än att aktivt söka arbete för att kunna få ersättning. En viss begränsad möjlighet att delta i utbildning med bibehållen arbetslöshetsersättning finns dock. Denna restriktiva ordning i fråga om rätten att sysselsätta sig när man får ersättning är enligt regeringens mening i vissa fall kontraproduktiv. Den kan passivisera i stället för att främja en återgång till arbetsmarknaden. Möjlighet bör därför skapas för att på försök använda arbetslöshetsersättningen på ett mer aktivt sätt. Avsikten är att regeringen för särskilda projekt skall medges möjlighet att tillåta att undantag görs som innebär att arbetslöshetsersättning får lämnas till personer som redan får ersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstöd, trots att de då inte är arbetslösa och står till arbetsmarknadens förfogande. Bemyndigandet gäller således endast ersättningsberättigade personer som redan uppbär ersättning. Personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden såsom ungdomar, långtidsarbetslösa, äldre, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare skall prioriteras. Denna ordning föreslås gälla för en försöksverksamhet till utgången av . Projekten får inte medföra konkurrenssnedvridningar. De får heller inte leda till undanträngning av ordinarie arbetstillfällen. Vidare skall projekten inte medföra några inlåsningseffekter. Verksamheten skall betraktas som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Resursarbete i offentlig verksamhet Det är viktigt att personer som varit arbetslösa erbjuds en fortsatt kontakt med arbetslivet för att kunna upprätthålla sin kompetens. Regeringen föreslår därför att offentliga arbetsgivare, enligt den s.k. Kalmarmodellen, får ta emot personer som varit öppet arbetslösa . Personen har rätt till a-kassa. Arbetsgivaren tillåts komplettera ersättningen, så att den högst uppgår till av den dagpenninggrundande inkomsten, dock högst per dag till och med och till högst därefter. Åtgärden skall kunna beviljas - och kan endast ges med möjlighet till förlängning . När behov av korttidsvikarier uppstår skall arbetsgivaren i första hand använda sig av åtgärdsplacerade personer. Under sådana korttidsvikariat skall avtalsenlig lön betalas. Resursarbete är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. De åtgärdsplacerade personerna skall därför stå till arbetsmarknadens förfogande i åtgärd. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Huvudsyftet med arbetsmarknadsutbildningen är att motverka den strukturella arbetslösheten som åtgärden är ett viktigt instrument för att förhindra att flaskhalsar uppkommer på arbetsmarknaden. Det är därför av stor vikt att antalet personer i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är relativt stort under särskilt som efterfrågan på arbetskraft väntas att öka. Regeringen gör därför bedömningen att kravet på omfattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras från anslaget A2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas till 207 000 personer i genomsnitt under . Härigenom frigörs ca . Härav bör användas för att finansiera en ökad utbildningssatsning och vissa andra insatser på arbetsmarknadsområdet. Resterande ca används till att skapa ett större utrymme för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och för ytterligare tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och , samt för en större ram för otraditionella insatser. och framåt föreslår regeringen att anslås för kvalitetshöjande insatser i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Regelförenklingar finns möjligheten att förlänga ALU-tiden för en person i arbetslivsutveckling på samma arbetsplats med som mest om det finns synnerliga skäl. Regeringen föreslår nu en ändring i förenklingssyfte som innebär att kravet på synnerliga skäl vid förlängning av ALU-perioden på samma arbetsplats ändras till särskilda skäl vilket gäller vid annan förlängning av tid i arbetslivsutveckling. Förslaget bör träda i kraft . Både arbetshandikappade och utomnordiska medborgare tillhör de grupper som regeringen av flera skäl anser måste prioriteras. De utomnordiska medborgarna har särskilt svårt att träda in på arbetsmarknaden på grund av bristande kunskaper i det svenska språket, men också på grund av att de ofta saknar ett socialt nätverk på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår därför att tiden i arbetsplatsintroduktion (API) skall kunna förlängas med högst för arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Förslaget innebär ingen begränsning i den nuvarande förlängningsmöjligheten för unga handikappade. För dessa gäller nu ingen tidsgräns vid förlängning. Förslaget bör gälla . Regeringen anser att det är viktigt att andelen kvinnliga företagare ökar. För att stimulera en sådan utveckling infördes en möjlighet för kvinnor att få starta eget bidrag . infördes begränsningen att endast kvinnor som varit arbetslösa kunde få ett förlängt bidrag. Detta krav har försvårat möjligheten att påtagligt öka andelen kvinnor med starta eget bidrag, då de som är bäst lämpade att starta egen verksamhet oftast har en kortare arbetslöshetsperiod än 24 månader. Regeringen föreslår därför att kravet på 24 månaders arbetslöshet för att få en förlängning bör sättas ned . Förslaget bör träda i kraft . Interpraktikstipendier har arbetslösa ungdomar haft möjlighet att praktisera på företag inom , exklusive , med stöd av s.k. . Det har visat sig att de förutsättningar som har varit kopplade till åtgärden har bidragit till att få ungdomar respektive europeiska företag varit intresserade. Mot denna bakgrund anser regeringen att formerna för stipendiet bör utvecklas. Den konstruktion som gällt bör därför upphöra och då ersättas med Interpraktikstipendier. Dessa skall kunna lämnas till unga arbetslösa till och med det år de fyller . Den unge skall få möjlighet att söka ett stipendium för praktik utanför . I stipendiet ingår en viss ersättning för resa, försäkring samt för uppehälle. Stipendietiden bör vara . Generationsväxling Regeringen avser att lämna förslag om införande av en generationsväxling där personer i åldern erbjuds avgångsersättning om arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös yngre person. Tidigareläggning av infrastruktursatsningar Inom ansvarsområde finns ett antal vägprojekt, med planerat genomförande , som är mycket angelägna ur såväl sysselsättnings- som trafiksäkerhetssynpunkt och som också är färdiga för byggstart . I syfte att möjliggöra en tidigare start av vissa sådana projekt föreslås få en utökad låneram. Lånen skall sedan återbetalas, inklusive ränta, via ordinarie anslag för byggande av vägar. På detta sätt möjliggörs att angelägna åtgärder för sysselsättning och tillväxt snabbt kan komma till stånd. Förslaget om tidigareläggning av vissa väginvesteringar redovisas närmare i avsnitt 6, Förslag till tilläggsbudget för statsbudgeten för , Utgiftsområde 22 Kommunikationer. 4.8 Insatser för en ekologiskt hållbar utveckling Det är regeringens ambition att öka takten i omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Ett brett handlingsprogram byggs upp med insatser i olika former inom flera utgiftsområden. Vid sidan av att öka den ekologiska hållbarheten skall insatserna öka vår långsiktiga konkurrenskraft och möjligheterna till uthållig tillväxt, samt utformas så att de ger påtagliga effekter på sysselsättningen. Regeringen redovisar i denna proposition en strategi som rymmer dels användning av ett antal allmänna styrmedel, dels statligt stöd för att öka sådana investeringar som anpassar det fysiska realkapitalet till hållbarhetsmålen. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa hur arbetet på respektive område fortskrider och att i en särskild skrivelse följa upp arbetet. Propositioner och utredningar av betydelse bör redovisa effekterna på miljö och resursförbrukning. Ekonomiska styrmedel och offentlig upphandling avses användas aktivt i arbetet. bör verka för att hållbar utveckling skall vara ett övergripande mål för EU och få genomslag i EU:s politik på berörda områden. Detta arbete kan bli ett viktigt tema inför det svenska ordförandeskapet . Inriktningen på arbetet, förslag till generella styrmedel och utformning av det lokala investeringsprogrammet beskrivs mera utförligt i bilaga 5. 4.8.1 Lokala investeringsprogram Det lokala investeringsprogrammet innebär att kommuner eller grupper av kommuner ges möjlighet att utforma förslag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Programmen kommer att bedömas och ett antal kommuner/områden kommer att väljas ut. Vid bedömningen av programmen skall vikt bland annat läggas vid åtgärder som minskar miljöbelastningen, ökar effektiviteten i användningen av energi och naturresurser samt gynnar användningen av förnybara råvaror. Regeringen beräknar sammanlagt för perioden - 2000 för detta ändamål. 4.8.2 Nationella program Till de nationella investeringarna hänförs programmen för energiomställning samt ett nationellt inve- steringsprogram för vissa infrastruktursatsningar. har avsatts till ett femårigt statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling till kretsloppsanpassning av befintlig bebyggelse och infrastruktur. Energiprogram Ett nytt energipolitiskt program inrättas för omställningen av energisystemet. Energiprogrammets omfattning är åren 1998 - 2000. Satsningen uppgår totalt till och löper fram t.o.m. . Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att under kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Bortfallet av elproduktion från skall kompenseras och lämnas därför investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad elanvändning i bostadssektorn. Infrastrukturinvesteringar I det nationella investeringsprogrammet innefattas även de ytterligare medel som behövs för finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar som inte ingår i den ordinarie planeringsramen. I det nationella investeringsprogrammet ingår bland annat utbyggnad av mellan och , samt finansiering av reviderade storstadspaket i och . Intäkter från miljöstyrande avgifter bör avlasta anslagsfinansieringen av storstadspaketen. I enlighet med vad som anges i prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter, beslöt regeringen att uppdra åt en förhandlingsman att bereda vissa frågor angående utbyggnad av . I enlighet med riktlinjerna i uppdraget redovisade förhandlingsmannen ett förslag till avsiktsförklaring angående finansieringen av . Vidare skall förhandlingsmannen redovisa ett förslag till avtal mellan staten, lokala och regionala företrädare samt eventuella övriga berörda parter om finansiering, utbyggnadsprinciper och trafikering av . Den av förhandlingsmannen redovisade avsiktsförklaringen innebär bl.a. att staten, regionen och är överens om att finansieringen av Bot- niabanan i allt väsentligt är ett statligt ansvar, att banan skall vara i statlig ägo då den är färdigställd och att parterna skall utarbeta ett förslag till finansiering som minimerar behovet av statliga anslagsmedel. Vidare att lokala intressenter är beredda att finansiera kompletterande anläggningar (t.ex. stationshus och terminalanläggningar) vars totala investeringskostnader preliminärt kan beräknas uppgå till minst ca samt att regionen påtar sig att garantera regional persontrafik som motsvarar en nettokostnad på . Med anledning av att inte har någon avgörande betydelse för järnvägstrafiken förrän den är färdigställd i sin helhet, anser regeringen att det är av största vikt att byggtiden minimeras utan att investeringskostnaderna ökar. Vidare anser regeringen att, mot bakgrund av den önskvärda komprimerade byggtiden och projektets storlek, lånefinansiering kan övervägas av hela eller delar av projektet. Regeringen anser att avsiktsförklaringen kan ligga till grund för förhandlingsmannens fortsatta arbete. Regeringen förutsätter att regionen eller andra intressenter åtar sig att ansvara för en väl definierad del av kostnaderna för projektet i det slutliga avtalsförslaget. Mot bakgrund av att det nuvarande statliga stödet till upphör , beslöt regeringen att uppdra åt Statskontoret att utreda förutsättningarna för framtida järnvägstrafik på . Statskontoret redovisade sitt uppdrag och utredningen har skickats ut på remiss. Remisstiden löper till . Statskontoret föreslår att staten även fortsättningsvis skall stödja järnvägstrafiken på . Stödet föreslås inriktas mot banunderhåll på de mest trafikerade delarna av och uppgå till ca . Regeringen avser att återkomma till angående frågan om fortsatt statligt stöd till och anser att det bör skapas en finansiell beredskap för detta. och Mot bakgrund av bl.a. önskemål om en mer miljöinriktad trafiklösning anmälde regeringen behov av vissa förändringar i den s.k. .