prop · GK0350 · 1997-01-01 00:00:00 — Med de vidtagna åtgärderna fann SKI att 1 uppfyllde de mål för säkerhetssystemens tillförlitlighet som tillämpas för befintliga reaktorer enligt av föreslagen internationell praxis. Med de ytterligare moderniseringsåtgärderna som kommer att vidtas förutsätts det att säkerheten motsvarar den som gäller för nybyggda reaktorer. Modernisering av äldre reaktorer I finns sju olika typer av reaktorkonstruktioner. Dessa togs fram . Den första reaktorn togs i drift 1972 och de sista 1985. Reaktorerna är således mellan . Framförallt de äldsta behöver moderniseras för att leva upp till dagens krav på tillförlitlighet och säkerhet. Förslitning samt ökade krav på underhåll, provning och säkerhet ligger också bakom behoven av förnyelse. Viss teknisk utrustning är föråldrad och man har svårigheter att hitta reservdelar. Elektroniken är ett exempel där utvecklingen gått snabbt. Att driva reaktorer, speciellt äldre sådana, kräver ett särskilt åtagande som innebär ett kontinuerligt och offensivt säkerhetsarbete. Redan etablerade tekniska lösningar måste kontinuerligt ifrågasättas och erfarenheterna visar att säkerhetsarbetet inte bara omfattar teknik utan också kvalitet. Attityden till säkerhet hos dem som arbetar vid anläggningarna måste också vara den rätta. Anläggningsägarna har informerat SKI om de program som pågår eller planeras för renovering och modernisering av kärnkraftverken. SKI kan konstatera att det inte föreligger någon entydig uppfattning om hur moderna krav och konstruktionsprinciper ska tillämpas och överföras på äldre reaktorer. SKI har därför inlett arbetet med att förtydliga de krav myndigheten avser att ställa på reaktorer som skall vara i drift . Erfarenheterna från perioden har återigen visat att åldersbetingade förändringar i anläggningarna måste hållas under uppsikt. Degradering har upptäckts i material som tidigare ansetts mindre benäget att angripas av så kallad interkristallin spänningskorrosion. Erfarenheterna visar på behovet av fortsatt noggrann kontroll av tillståndet i anläggningarna men också att kontrollprogrammen huvudsakligen fångar upp de svagheter och skadebildningar som finns. har så kallade kvalificerade provningssystem tillämpats i huvudcirkulationskretsarna i 2. Detta har lett till att man uppmärksammat indikationer på defekter som varit okända. SKI anser att det är viktigt att den pågående vidareutvecklingen av kontrollprogrammen och provningsmetoderna fortsätter i oförminskad takt. De probabilistiska säkerhetsanalyser (PSA) dvs. sannolikhetsbaserade säkerhetsanalyser, av de svenska reaktorerna som föreligger har utförts och representerar därför en varierande grad av utveckling. SKI anser dock att de ligger väl framme vid en internationell jämförelse, bl. a. därför att de grundas på en systematisk felstatistik på komponentnivå som förts alltsedan verken startades. Erfarenheten har visat att man måste driva PSA-studierna långt i detalj för att täcka in alla från säkerhetssynpunkt relevanta händelseförlopp. Så sker också bl.a. inom ramen för programmet för återkommande säkerhetsgranskning. De säkerhetsanalyser som redovisas i FSAR, Final Safety Analysis Report, för kärnkraftverken utgör ett viktigt underlag för PSA-studierna. För att öka tilltron till PSA-resultaten måste de ursprungliga konstruktionsförutsättningarna kontrolleras, vilket görs i de konstruktionsgenomgångar som har initierats. Fullständigheten i dessa har en mycket stor betydelse för den samlade riskbilden. finns för samtliga svenska reaktorer uppskattat sannolikheten för härdhaveri med hjälp av . Kraftföretagen uppdaterar dessa studier återkommande och de blir efterhand allt mer fullständiga och mera detaljerade. Studierna granskas alltid av SKI. har studierna utsträckts till yttre påverkan av reaktorsystemen genom brand, översvämning, jordbävning, miss- öden med tunga lyft m.m. Däremot kan inte mera komplicerade mänskliga eller organisatoriska förhållanden beräknas. Dessa kan vara av både negativ och positiv natur. Trots dessa begränsningar bör de PSA-resultat som nås vägas in i en samlad bedömning av säkerhetsnivå och riskbild. Studierna ger genomgående en uppskattning av sannolikheten för att ett härdhaveri inträffar i storleksordningen 1 på 100 000 per reaktordriftår. Denna siffra svarar mot ett internationellt vedertaget mål för säkerhetsarbetet vid projektering av nya reaktorer. SKI har fått moderna av risker för utsläpp vid härdhaverier redovisade för ett flertal reaktorer. SKI:s granskning har visat att studierna är av god kvalitet sett i ett internationellt perspektiv. Regeringen har fastställt som mål att utsläppen vid flertalet typer av svåra haveriförlopp skall begränsas till radioaktiva ädelgaser och av härdinnehållet av radioaktiva ämnen som kan ge långvariga markbeläggningar. Enligt PSA-studierna för och uppskattas sannolikheten för härdhaveriförlopp med utsläpp som är större än säkerhetsmålet, till mellan 1 på miljonen till 1 på 10 miljoner per reaktordriftår. Resultaten visar att de konsekvenslindrande systemen väsentligt minskar risken för utsläpp. visar de att haveriförlopp där de konsekvenslindrande systemen inte får avsedd effekt inte kan uteslutas, även om sådana förlopp har mycket låg sannolikhet. Studierna aktualiserar överväganden om ytterligare förstärkning av skyddet mot händelseförlopp som t.ex. gör att de s.k. haverifiltren förbipasseras. Återkommande säkerhetsgranskningar av reaktorerna (ASAR) Reaktorägarna är genom riksdagsbeslut ålagda att med mellanrum genomföra en genomgripande säkerhetsgranskning av varje reaktor. Det är sedan SKI:s uppgift att granska och avge yttrande om rapporten till regeringen. redovisade SKI till regeringen sin granskning av ASAR- rapporten för 1. De återkommande säkerhetsgranskningarna ger, genom det övergripande perspektivet, viktigt underlag både för SKI:s bedömningar av säkerheten vid anläggningarna och för inriktningen på SKI:s säkerhetstillsyn. har granskningarna gått in mera på organisatoriska förhållanden och organisatoriskt lärande genom analys av ekonomiska och organisatoriska erfarenheter. SKI anser att den förändrade inriktningen givit gott utbyte. Bedömningar av kärnkraftreaktorernas säkerhetsnivå och riskbild handlar sålunda inte bara om att tolka innebörden av uppskattade sannolikheter för härdhaveri med tillhörande osäkerheter, utan i minst lika hög grad om att bedöma kvaliteten och trovärdigheten i det fortlöpande säkerhetsarbete som bedrivs vid verken i syfte att förebygga och förhindra att allvarliga olyckor överhuvudtaget inträffar. Samspelet människa-teknik-organisation (MTO) är av stor betydelse för säkerheten vid anläggningarna. SKI skaffar sig underlag för att kunna bedöma säkerhetsarbetet och säkerhetskulturen vid anläggningarna genom årliga uppföljningar av s. k. MTO-relaterade händelser, genom inspektioner och genom granskning av verkens ansökningar om anläggningsändringar. SKI intresserar sig särskilt för verkens förmåga att identifiera och analysera problem som uppkommit, ta fram och genomföra lösningar samt följa upp effekten av åtgärder som vidtagits. Detta är de steg som ingår i den läroprocess som kännetecknar en hög säkerhetskultur och som måste finnas i varje verksamhet som strävar till förbättringar. SKI meddelade att () står under s.k. "särskild tillsyn", vilket bl.a. innebär tätare och mer omfattande inspektioner. Detta bl.a. mot bakgrund av att tidigare problem inte lösts i samband med en genomförd organisationsändring och ett ökat antal händelser med tecken på brister i samspelet människa-teknik-organisation. BKAB har arbetat aktivt med att vidta åtgärder för att förbättra kvalitet och säkerhet. Vid en samlad genomgång av iakttagelser och erfarenheter från driften vid fann SKI att det inte var motiverat att häva den särskilda tillsynen. Tecken fanns på att organisation fortfarande var hårt ansträngd. Vid genomförde SKI 1995 en riktad inspektion bl. a. med anledning av en uppmärksammad ökning av tillbud under revisionsavställningen vid ett av blocken. Kritik riktades då mot att man inte tagit fram en särskild handlingsplan för att komma tillrätta med dessa frågor. En handlingsplan togs därefter fram. SKI genomförde en inspektion under årets revisionsavställning och kunde med tillfredsställelse konstatera att problemen från inte upprepats. Generellt gäller att verkens engagemang i MTO-frågorna fortsätter att utvecklas tillfredsställande. Den kollektiva dosen till personal vid kärnkraftverken blev 1995 något högre än föregående år men den är fortfarande betydligt lägre än 1993. väntas något högre doser än . Huvudorsaken är de säkerhetshöjande insatser som gjorts samt omfattande underhållsarbeten på några av de äldre kokvattenreaktorerna. Ingen person har 1995 överskridit årsdosgränsen 50 mSv. Dessutom minskar antalet individer som erhåller höga doser. 1995 fick 26 personer mer än 20 mSv medan motsvarande siffra var 47. Detta är en följd av SSI:s dosgränsföreskrift med den nya kompletterande dosgränsen på 100 mSv . Arbetet med att modernisera reaktorerna är endast i sin startfas och de insatser som utförts vid 1 kommer att följas av liknande arbeten i varierande omfattning vid övriga reaktorer. Detta innebär enligt SSI att reaktorägarna ytterligare måste prioritera personalstråldoser även i ett längre tidsperspektiv. Detta måste vara en fråga av högsta prioritet för kärnkraftverken . För att nå en hållbar och uthållig säker- hetsutveckling vid verken måste därför personalstrålskyddet integreras i allt förnyelse- och förändringsarbete. De årliga stråldoserna till allmänheten till följd av utsläpp till vattenmiljön ligger generellt sett under 0,001 mSv, d. v. s. under en hundradel av det riktvärde för årsutsläpp som föreskrivits av SSI (0,1 mSv). Även luftutsläppen ligger under detta riktvärde. Generellt sett minskar luftutsläppen bl.a. i takt med att man byter till nyare typer av bränsle. Utsläppen till luft från fortsätter att vara förhöjda till följd av en bränsleskada 1993. Omgivningskontroll visar som väntat förhöjda halter radioaktiva ämnen i prover från vattenmiljön nära utsläppen. Halten radioaktiva ämnen i prover från landmiljön är mycket låg. Sammanfattningsvis ligger stråldoserna till allmänheten i anläggningarnas närhet under gällande gränsvärden, och ingen har utsatts för doser överstigande av den naturliga bakgrundsstrålningen. SSI för dock en diskussion om att komplettera dagens utsläppsbegränsningar utgående från andra kriterier, t.ex. miljöskydd, bästa tillgängliga teknik. Hantering av använt kärnbränsle och kärnavfall SKI och SSI bedömer att hanteringen av använt kärnbränsle och kärnavfall vid kärnkraftverken och vid centrallagret för använt kärnbränsle, CLAB, samt slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall, SFR, generellt sett är av god kvalitet, avseende både arbetets planering och dess genomförande. har arbetet med att genomföra en återkommande säkerhetsgranskning (ASAR) för CLAB, som varit i drift , inletts. Analysen kommer att inlämnas till SKI för granskning . SSI och SKI kontrollerar tillsammans kärnkraftverkens beredskap. Inspektionerna omfattar bl.a. organisation, instruktioner, mätmetoder, utrustning, utbildning, övning, och planering för samverkan med länsstyrelse och andra myndigheter. har samtliga kärnkraftverk inspekterats. De flesta av de brister som påpekats i samband med tidigare inspektioner har rättats till. Kärnkraftverkens interna haveriberedskap bedöms i stora drag som god även om några påpekanden kvarstår. Det gäller främst vissa mindre brister i organisation, instruktioner och utbildning, vilket kommer att följas upp av SSI. Sammanfattningsvis fyller kraftindustrin de krav som ställts på beredskapen mot kärnkraftolyckor. Aktiviteter med inriktning eller påverkan på Ekologiskt hållbar utveckling (tonvikt på miljö, tillväxt, sysselsättning) (planerade, pågående eller avslutade aktiviteter enbart viktigare och mer omfattande har tagits med) Delegation för En ekologiskt hållbar utvecklingtillsätts Skrivelse till om HUT inkl.handlingsplan angående En samlad miljöproposition med miljömål 1998 - en ny samlad miljölagstiftning prop 1997 Kemikommitten betänkande Styrmedel för miljöanpassning av företag prop Tillväxtpropositionen 1995 Sysselsättningspropositionen 1996 betänkande Nationellt Agenda 21-arbete lokalt och regionalt1993-pågår Femårigt program för miljöförbättringar-Miljarden1997- 2001 Miljöledningssystem inom statsförvaltningen start Kretsloppsdelegationens förslag 1993-1998 Internationellt Förberedelse inför UNGASS klart AGENDA 21 för start EU:s femte åtgärdsprogram för miljön 1992-2000 Miljöanpassade nationalräkenskaper lägesrapport Strategiska miljöbedömningar före viktiga beslutskall göras Kommunikationskommitten, kommunikations-politiskt beslut Infrastrukturproposition Kollektivtrafiksproposition Delegationen för transporttelematik slutbetänkande Miljöanpassat transportsystem (MaTs-samarbetet) klart Trafik- och klimatkommitten Översyn av luftfartslagstiftningen 1996-1997 Vägtrafikens samlade beskattning betänkande 1997 Jordbrukets miljöanpassning, redovisning tillriksdagen höst 1997 Aktionsplan för biologisk mångfald inom jordbruket pågår Svensk position angående CAP betänkande 1997 EU:s miljöprogram för jordbruket pågår Handlingsplan för resursanpassat fiske (öppen fråga Jo & M) Aktionsplan för biologisk mångfald för fiske, till 1997 Skogspolitisk redovisning till 1998 (ev. även 1997) Skyddet för biologisk mångfald, redovisning Behov av ytterligare skyddad produktiv areal yttrande Skogspolitiskt beslut (i kraft 1993 Standard för miljöcertifiering av skogsbruket 1997 Energipolitisk proposition vår 1997 betänkande 1995 Klimatstrategi för energiområdet 1993 Omprövning av industrins utsläppsvillkor Offentlig upphandling en miljöfråga betänkande 1996 Delegation för främjande av miljöanpassad teknikpågår Miljöledningssystem för industrin pågår Kretsloppsdelegationen, producentansvar för varorstrategi 1997 Utredning Standardisering-Miljöhänsyn pågår Konsumentpolitiskt beslut Konsumenterna och miljön betänkande 1996 Plan- och byggutredningen betänkande 1996 Byggande och bostäder Bostadspolitisk utredning betänkande 1996 Proposition Totalförsvar i förnyelse, till 1996 Miljöpolicy för Försvarsmakten Miljöpolicy för , och 1996 Sysselsättningspolitisk proposition (nämns tidigare) 1996 Utbildning, forskning och utveckling Proposition om forskning och samhälle 1996