prop · GK033D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Kulturföreningarna spelar stor roll för den enskildes möjligheter att möta likasinnade, att själv vara aktiv och odla det egna intresset. Statens stöd till kulturföreningarna bör förstärkas. 15 Det konstnärliga arbetets former och villkor Det konstnärliga arbetet går tillbaka på uttrycksbehov som svarar mot olika sinnesintryck. En av dess viktigaste funktioner är av identifierande karaktär. Det har också en utforskande och experimentell hållning och därigenom en förnyande och vitaliserande effekt på samhället. Villkoren för det konstnärliga arbetet måste vara generösa. Kraven på kvalitet måste göras tydliga. Den konstnärliga arbetsmarknaden karaktäriseras av att utbud är större än efterfrågan. Ökningen av antalet konstnärer har varit betydligt större än ökningen av antalet arbetstillfällen. Många konstnärer kan inte försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Kulturarbetsmarknaden blir allt mer en uppdragsmarknad, vilket bl.a. leder till att egenföretagande och frilansverksamhet ökar. På lång sikt är det på den privata marknaden som nyckeln till ökade arbets- och inkomstmöjligheter ligger. Det arbetsmarknadspolitiska intresset av att vidga den privata marknaden sammanfaller, på ett övergripande plan, med kulturpolitikens strävanden att öka delaktigheten och deltagandet i kulturlivet. Med den permanenta obalansen som råder på kulturarbetsmarknaden kan det ligga nära till hands att begränsa tillströmningen till de konstnärliga yrkena men vi vill inte förorda sådana åtgärder. Vi föreslår att fortbildnings- och vidareutbildningsmöjligheterna för konst- närligt verksamma byggs ut vid de konstnärliga högskolorna. 16 En samlad konstnärspolitik Kulturpolitiken syftar bl.a. till att skapa bästa möjliga förutsättningar för det yrkesmässigt konstnärliga arbetet. Upphovsrättslagen bör aktivt användas som ett instrument inom kulturområdet. Frågan om ett generellt konstnärsstöd behandlas utförligt. En analys av förslag till egenavgiftsfond pekar på en rad nackdelar som leder till slutsatsen att en sådan fond ej bör inrättas. Ett alternativt förslag till generellt stöd i form av en inkomstförstärkning benämnt konstnärstillägg har också övervägts. Inte heller det förslaget bör genomföras. Mot denna bakgrund föreslår vi en kraftig ekonomisk förstärkning av nuvarande selektiva konstnärsstöd bl.a. genom att inkomstgarantierna behålls i nuvarande omfattning, långtidsstipendierna byggs ut till 150 stycken, medlen för statsbidrag, projektbidrag och arbetssti- pendier, internationellt utbyte och allmänna konstnärspolitiska insatser ökas. En del av de arbetsmarknadspolitiska medel som dels avser utbildning, dels svarar mot den strukturella arbetslösheten bör överföras till kulturområdet. insatser bör i ökad utsträckning anpassas till de speciella förhållanden som råder på det konstnärliga området. 17 Massmediernas möjligheter Vi ser massmedierna som en del av kulturpolitiken. Yttrandefriheten och den konstnärliga friheten utgör grunden för deras roll i kulturlivet och i samhälls- debatten. Massmedierna gör det möjligt att sprida kultur till många. Nya ut- trycksformer utvecklas och genom förenklad produktionsteknik ökar också den enskildes uttrycksmöjligheter. Det är angeläget att motverka maktkoncentration inom medievärlden. Det är viktigt med ett kraftfullt offentligt ansvarstagande för att bevara och utveckla public service-verksamheten som förmedlare av ett varierat utbud av hög kvalitet med stort utrymme för inhemska uttryck. De mottagaravgiftsstödda företagen bör upprätta public service-bokslut. Även villkoren för reklamfinansierade tv- och radiokanaler bör innefatta krav av kulturpolitisk karaktär. Antalet för tv bearbetade överföringar av musik- och teaterföreställningar bör öka genom ökat samarbete med teatrar och orkestrar i landet. och Operan i bör ge högre prioritet åt att utnyttja radio och tv för att nå hela befolkningen. Nya nätverk och informationssystem bör säkras för fritt tankeutbyte. Insatser bör göras för att utveckla databaser inom kulturområdet och göra informationen tillgänglig för allmänheten. Ett särskilt kulturnät Kulturnät bör kunna skapas för att öka tillgängligheten till den samlade kunskapen och informationen inom kulturinstitutionerna. ges i uppdrag att ta initiativ till en försöksverksamhet med informationsstationer på bibliotek. Utveckling av multimedieproduktioner av hög kvalitet inom kulturområdet bör göras, bl.a. genom satsning på ett kreativt centrum. ges i uppdrag att ge stöd till utveckling och förnyelse av de konstnärliga uttrycken i massmedierna och genom datatekniken. Ansvaret för kulturpolitisk uppföljning och utvärdering på massmedieområdet bör läggas på någon existerande myndighet på kultur- och medieområdet. 18 Kulturarv - grunden vi står på De kulturarv som format vår omvärld är den grund som alla står på och den baskunskap som berör alla. Kunskap om och förståelse för det samhälle man lever i och de historiska skeenden som format det. är förutsättningar för att kunna delta aktivt i den demokratiska processen. Vi betonar att ett aktivt för- hållningssätt till kulturarven måste prägla ett humanistiskt samhälle. En vidgad syn på kulturarven innebär att de genomsyrar arbetet inom alla samhällssektorer. Rätt utnyttjat ger kulturarven en bas för integration i en vid gemenskap. Fel utnyttjat riskerar allmänna symboler att tas över av grupper med syftet att forma front mot de utanförstående. Kulturmiljön kan ses som en för alla tillgänglig historiebok öppen att läsas av var och en som medvetet söker kunskap men också som förmedlare av intryck på en omedveten nivå. De konstnärliga arven kommer till uttryck i kulturinstitutionernas arbete och i pågående konstnärligt skapande. Kulturarven ska vara åtkomliga för alla. Det ställer krav på museer, arkiv, bibliotek, kulturvårdsmyndigheter och konstnärliga institutioner. 19 Kulturmiljövård i ett brett perspektiv Förändrad näringsstruktur, stora befolkningsomflyttningar och ökad invandring har lett till att kulturmiljövården får en allt mer strategisk roll. Behovet av att relatera sig till historien och ta avstamp i de värden som finns materiellt och immateriellt ökar. Vikten av en varierad och innehållsrik miljö som förenar historisk förankring med nytillskott av hög kvalitet betonas. Kulturmiljövården ska utgå från en helhetssyn på människan och hennes miljö. Den måste därför spela en tydlig roll inom övriga samhällssektorer. Arbetet med kulturmiljövården har sin tyngdpunkt på nivå. Många kommuner saknar egen kompetens. Länsmuseernas roll som regional resurs är betydelsefull. Insatser för vård och förvaltning av kulturmiljön bygger på ett långsiktigt ansvarstagande. Förhållandet mellan arbetsmarknadsinsatser och stöd till vård och underhåll av kulturarv bör ses över. Villkoren för statens bidrag till re- gionala museer bör preciseras för att en rationell ansvarsfördelning och effek- tiv samverkan på kulturmiljövårdens områden ska komma till stånd. Även ansvar och befogenheter att följa upp verksamhet bör preciseras. 20 Behovet av mångfald, geografisk balans och ökad flexibilitet Kulturpolitiken ska skapa förutsättningar för verksamhet på en rad olika områden och inom olika konstarter och genrer. Verksamheten ska vara tillgänglig för så många som möjligt. Den bör kunna bedrivas över hela landet och det bör råda en rimlig balans mellan landets olika delar. För att öka mångfalden av konstarter, genrer och verksamhetsformer föreslås att: - nuvarande stora skillnader i statliga och offentliga insatser för verksamhe- ter, konstarter och genrer med respektive utan institutioner reduceras, - proportionerna mellan satsning på kulturinstitutioner och stöd till profes- sionell verksamhet i andra former förändras, - det statliga stödet till regionalt verkande kulturinstitutioner bör stödja och stimulera en ökad profilering, - att nuvarande fördelning av det offentliga stödet till producenter, distribu- törer, mottagare och publikorganisationer övervägs. Huvudansvaret för att verkliga idén om kultur i hela landet ligger på lokal nivå. Insatser på regional nivå bör utformas så att de kommer hela länet till del. Fördelningen av statligt stöd till regionala institutioner bör ta större hänsyn till kravet på konstnärlig kvalitet och förutsättningar för konstnärlig och kulturell utveckling. En viss förskjutning av det producerande uppdraget från , Rikskonserter och Riksutställningar till regional nivå föreslås. Vi föreslår att den högt statligt finansierade kulturen i medfi- nansieras av . För att främja konstnärlig utveckling och förnyelse inom en konstriktning, genre eller verksamhetsform föreslås att nationella uppdrag ska kunna ges till vissa institutioner eller verksamheter på olika håll i landet. Uppdragen till kulturinstitutionerna bör utformas med hänsyn till avvägning mellan samhällsuppdrag och frihet, förnyelse och kontinuitet samt ett producerande och ett vidare arbetssätt. Huvudmännen har ansvar för att insti- tutionerna ökar sina ansträngningar att få en större och bredare publik. Människors intresse och engagemang för kultur utgör basen för kulturlivets finansiering. Det statliga stödet till regionalt verkande kulturinstitutioner reformeras och ett system med regionala grundbidrag införs. Andelen rörliga grundbidrag bör vara stor. Ett samlat statsanslag till regionalt verkande kulturinstitutioner föreslås införas. 21 Teater Teatern, med sin kombination av ord, bild, rörelse, ljud och musik, erbjuder allkonstverkets möjligheter och fascination. Kontakten mellan scen och salong är en viktig dimension för aktörerna och för publikens upplevelse. Vi föreslår sektorsmål för teaterområdet. Landsting, kommuner och övriga berörda bör utarbeta teaterpolitiska program i länen som underlag för avvägningar av framtida insatser. Vi föreslår vidare omfördelning inom ramen för statsbidraget till regionalt verkande teatrar till förmån för teatrar som tar ett stort regionalt ansvar och till förmån för musikteater och dans. En viss minskning av produk- tion av dramatisk teater bör ske genom mindre utbud i de tre storstadsområdena. I takt med att fasta musikteatrar tar ett regionalt turnéansvar kan produktion av musikteater minska. Fortsättningsvis bör tilldelas uppdrag i fråga om dans, barn- och ungdomsteater, Finsk teater, Tyst Teater och mångkulturell ensemble. Operans i och turnéansvar bör öka, stödet till fria teatergrupper förstärkas och en Samisk teater inrättas. Allt stöd till amatörteatern bör gå direkt till amatörteaterns organisationer. 22 är en av de äldsta formerna för kommunikation mellan människor. Som social funktion är dansen välkänd. Som konstupplevelse har dansen haft begränsade utvecklingsmöjligheter och inte varit tillgänglig för en bred publik på samma sätt som musik och teater. Vi föreslår sektorsmål för dansområdet. Olika insatser för att främja intresset för dans bör göras bl.a. i skolan och för att förbättra arrangörssituationen. Vi föreslår vidare totalt sett ökat stöd till dansen. Det bör bl.a. leda till att regionala institutioner med dansensembler ges bättre förutsättningar så att kontinuerlig dansverksamhet av hög kvalitet säkras i regionerna. ökade uppgifter på området bör leda till en bättre spridning av danskonsten i landet. Antalet länsdanskonsulenter bör öka. Stödet till de fria dansgrupperna utökas som det koncentreras. Stödet till dokumentation av dans bör öka. 23 Musik Musiken är det mest vittförgrenade och omfattande konstområdet. Musiken gör, i högre grad än andra konstformer, traditioner levande på ett medryckande och engagerande sätt. För många, särskilt de unga, är musiken ett sätt att uttrycka sin identitet. Vi föreslår sektorsmål för musikområdet. Vi föreslår vidare att landstingen och kommunerna gemensamt och i samverkan med övriga intressenter utarbetar regional musikpolitik som underlag för kommunernas, landstingens och statens avvägningar av insatser i länen och om samarbete mellan länen. Länsmusiken bör utvecklas till ett samordnande, initierande och stödjande regionalt musikorgan. Det generella stödet minskas med hälften, och en betydande del av det frigjorda statsbidraget bör användas för ett selektivt stöd till genreprofilering av länsmusiken och till genreprofilerade centra för jazz, folkmusik, körliv och kammarmusik. En viss minskning bör ske av anslaget till Rikskonserter. Medlen för ut- vecklingsarbete och konsertproduktion förs samman till ett belopp som fördelas av en särskild arbetsgrupp efter ansökan från länsmusiken och andra arrangörer. Fortsatt stöd till förutsätter att i tar huvudmannaskapet för orkestern. Statens olika stöd till fonogramproduktion sammanförs till ett stöd som fördelas av . 24 Bild och form Bilden som kommunikationsform och uttrycksform blir allt mera betydelsefull. Vi möter ständigt bilder av högst skiftande kvalitet. Konstbilden informerar, uttrycker och förmedlar känslor. Den möter stark konkurrens från ett brett utbud av bilder. Bild- och formkonsten kan inte längre enbart definieras som skulptur, måleri, teckning, grafik, foto osv. utan omfattar även installationer, performance, video och multimedia. Vi föreslår sektorsmål för bild- och formområdet. Stödet till det konstbildande arbetet bör förstärkas. Konstföre- ningars och Folkrörelsernas Konstfrämjande tillförs ökade medel för utställningsersättning. tillförs ökade resurser för internationellt konstnärs- och utställningsutbyte. Förslag läggs fram om att inrätta ett designråd. Regional bild- och formplanering som omfattar hela konstlivet i länet bör göras av landstingen och kommunerna i samverkan med övriga intressenter. Delar av det statliga stödet till regionala museer knyts till insatser på bild- och formområdet. 25 Arkitektur Ett samhälles vilja att uttrycka sig och manifestera sig har varit nära sammanbundet med dess byggande. Arkitektur är den konstart alla påtagligt lever i. Den påverkar oss medvetet och omedvetet. Arkitekturen är tillämpad konst med starka bindningar till funktionella och tekniska krav liksom till givna ekonomiska och politiska villkor. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med andra berörda ta fram underlag för ett arkitekturpolitiskt handlingsprogram. I detta bör bl.a. kvalitetsbegreppet behandlas liksom utbildningsfrågor och verksamhetsprofil. 26 Film en ung konstform. Den förenar och förmerar egenskaper från andra konstområden. Film är ett effektivt medium för masspridning av rörliga bilder. Bland de unga är intresset för film mycket stort. Ökade insatser bör göras för bevarandet av film. Stödet till produktion av film bör göra det möjligt att tilldela konstnärligt angelägna produktioner större belopp än vad nuvarande ordning medger. Åtgärder bör vidtas för att de grundläggande ambitionerna i filmavtalet vad avser fördelningen av produktionsstödet mellan för- och efterhandsstöd uppfylls. Vi föreslår stöd till regionala filmproduktionsfonder och till regionala film- och mediecentra. 27 Litteratur och bibliotek Språket är utomordentligt viktigt som identitets- och kulturbärare. Det är av- görande för den enskildes möjlighet att förstå vad som händer i tillvaron och för utbyte av tankar och idéer. Ett rikt och levande språk förutsätter förankring i det språkliga arvet och en kontinuerlig och varsam förnyelse. Vi föreslår att får i uppdrag att dels särskilt uppmärksamma behovet av översättningar av litteratur från för svensk publik mindre kända språkområden och kulturkretsar, dels i samarbete med bokbranschen lägga fram förslag till åtgärder för att öka möjligheterna att köpa äldre litteratur och klassiker i bokhandeln. I det fall bredden i utgivningen minskar och/eller bokhandeln uppvisar ökade ekonomiska svårigheter bör åtgärder övervägas. Vi föreslår att en bibliotekslag införs. Lagen garanterar de avgiftsfria bok- lånen och innehåller regler om ett väl fungerande nationellt nätverk. Verksamheten på länsbiblioteken bör bli mer flexibel bl.a. vad gäller in- riktningen av konsulenttjänsterna. Medel bör omfördelas från länsbiblioteken till lånecentralerna. ges i uppdrag att, i samråd med och andra berörda, utveckla ett katalogdatorsystem omfattande all utgivning av allmänlitteratur som kan göras tillgänglig för allmänheten. 28 Museer, utställningar Museerna speglar utifrån sina föremål, bilder och andra data förändringar i naturen och i människors liv och verksamhet .. Verksamheten spänner över ett brett fält och omfattar, förutom den publika delen, även insamling, vård och dokumentationsarbete. Vi föreslår sektorsmål för museiområdet. Balansen mellan rollerna att samla, vårda, visa och forska och att göra de rätta avvägningarna i satsningar på naturvetenskap, teknik, konst och kultur- historiska är av stor betydelse för museisystemets möjligheter i ett snabbt för- änderligt samhälle. Vi föreslår vidare två nationella uppdrag för museerna: att dokumentera vår egen tid och att utveckla museet som läromedel. Museiforskningen ska finansieras med externa medel och museerna ges möjlighet att vara representerade i de humanistiska forskningsområdena. Riksutställningars medel för central produktion minskas och fördelningen av medlen bör göras av en för ändamålet sammansatt grupp. Landsting och kommuner bör gemensamt och i samverkan med övriga berörda formulera museipolitiken i respektive län genom regionala museiprogram. ska vara sektorsmyndighet på museiområdet. Ett museiråd inrättas och knyts till . skiljs från de i organisationen ingående historiska museerna. 29 Kultur och turism Kultur och turism har många beröringspunkter. Som turist kommer många i kontakt med kulturyttringar som man annars sällan möter. I vissa regioner befruktar satsningar på kultur och turism varandra. Samarbetet mellan ansvariga organ behöver förstärkas och kulturen bör få en mer framskjuten ställning i lokala och regionala turismsatsningar. 30 Lokaler för kultur Goda lokaler är en förutsättning för en mångsidig kulturverksamhet nära människorna. Överlag bedrivs kulturverksamhet i goda och välutrustade lokaler. Offentligt stöd till kulturlokaler är angeläget. Vi föreslår att kulturpolitiska bedömningar ska vara det centrala vid för- delning av stöd till icke statligt ägda kulturlokaler. Sådant stöd ska även kunna utgå till biografer. 31 Vissa frågor om kultur, högre utbildning och forskning Högre utbildning och forskning spelar stor roll inom alla samhällssektorer, men sambanden med kulturområdet är fler och mer djupgående än med många andra områden. Både kultur och forskning handlar om tankens frihet, om sökande efter nya kunskaper och djupare insikter, om kreativitet och kommunikation. Det finns ett stort behov av fortbildning och vidareutbildning inom kultur- sektorn. En ettårig kompletterande museologisk utbildning bör inrättas. Den kulturvetenskapliga grundutbildningen behöver förbättras och ges forskningsanknytning. bör kulturvetenskap etableras som en egen vetenskaplig disciplin med egna forskningsresurser. För att kunna bedriva en verkningsfull kulturpolitik behövs bättre kunskaper om kulturpolitikens drivkrafter och effekter. Frågan om att inrätta ett centrum för kulturvetenskaplig forskning bör studeras vidare. Samverkan mellan forskarsamhället och kulturlivet i fråga om forsknings- information till allmänheten bör öka. 32 Former för statens styrning Grunderna för den nationella kulturpolitiken formuleras som normer, anges genom mål och regler. En tydligt uttalad ansvarsfördelning klargör roller och förväntningar. Inom dessa ramar är pengar det dominerande styrmedlet. Den statliga kulturbudgeten behöver reformeras och antalet anslag minska kraftigt. Vi föreslår några mindre förändringar i den statliga myndighetsstrukturen. Sektorsansvaret behöver göras tydligare. Formerna för samarbete med andra organ inom område bör utvecklas. Rådet tilldelas uppgifter inom massmedieområdet. Uppföljning och utvärdering bör tillföras ökade medel. Behovet av tillför- litlig och kontinuerlig produktion av statistik på kulturområdet är stort. 33 Kostnadsbedömningar och finansiering Vi föreslår ökade statliga insatser inom flera områden och förslag till finan- siering. Det innebär att reformerna inte leder till budgetförsvagningar. Efter- som vårt uppdrag haft övergripande karaktär har vi ej preciserat storleken på insatser eller finansieringskällor. Tyngdpunkten i våra förslag till ökade insatser ligger på: - barn och ungdom, - verksamhet över hela landet, - konstnärlig verksamhet. Om moms införs på kulturområdet bör en reducerad skattesats tillämpas. Konsekvenserna av ett eventuellt införande bör noggrant analyseras innan beslut fattas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:_statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Kulturen ger människan glädje, insikt, många uttrycksmöjligheter och ett rikare liv. Kulturpolitiken ska därför - värna yttrandefriheten och ge reella yttrandemöjligheter, - verka för delaktighet och stimulera eget skapande, - främja konstnärlig och kulturell förnyelse och kvalitet, - ta ansvar för kulturarven och främja ett positivt bruk av dem, - ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. Regeringen beslutar proposition 1996/97:3 Kulturpolitik