prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — SWEDAC har i sin anslagsframställning föreslagit att det övergripande målet skall vara "att upprätthålla en riksmätplatsorganisation av tillräcklig omfattning med effektiv användning av statliga resurser". Insatser har koncentrerats till uppehållande aktiviteter framför utvecklingsinsatser. Som område av särskild betydelse att utveckla påtalas kemisk mätteknik, där helt saknar resurser på riksmätplatsnivå. SWEDAC anser att medelsbehovet för riksmätplatserna behöver återställas till den nivå det hade 1990/91, vilket i realt penningvärde motsvarar ca , för att den mättekniska verksamheten skall kunna upprätthållas på en för svensk industri acceptabel nivå. En särskild utredningsinsats genomförs för översyn av ambitionsnivån m.m. inom riksmätplatsverksamheten samt dess finansiering . Mot bakgrund av vad som anförts i SWEDAC:s årsredovisning, anslagsframställning samt underlag inför nämnda utredningsuppdrag gör regeringen bedömningen att anslaget bör kvarstå på en i stort sett realt oförändrad nivå. Det övergripande målet omformuleras för planeringsperioden. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de övriga besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. och 1999 beräknas anslagsnivån preliminärt vara något lägre än för . 1994/95 Utgift 30 3561 Anslagssparande 20 454 1995/96 Anslag 61 400 Utgiftsprognos 62 800 därav 1996 44 700 1997 Förslag 36 520 1998 Beräknat 35 444 1999 Beräknat 36 370 1 Beloppen anges i tusental kr. Bruttoutgifter mot anslaget /95 var 42 886 tkr och inkomster mot anslaget 12 530 tkr. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca för nästa budgetår (innevarande budgetår ca ). -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande mål som gäller för perioden /96 - 1998 bör | | ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 36 520 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 35 900 tkr | | | | | | Övrigt | | Avgifterna som tas ut för verksamhet skall | | redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande | | utgifter täcks från ramanslaget. årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med sådan inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen har uppnåtts. Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för avseende /95. De resultat som redovisat för verksamhetsgren föreskrifter visar att målen för perioden i huvudsak har uppnåtts. Föreskrifter har utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Verkets kostnader för föreskriftsarbetet under /95 var . Verket anser att målen för föreskriftsarbetet uppnåtts med undantag för . Inom verksamhetsgren standardisering redovisar att svenska förslag avseende säkerhetskrav i standarder i hög utsträckning har accepterats internationellt. Detta har krävt ett aktivt arbete under hela processen från förslag till färdig standard. kostnader för arbetet var under /95. Inom standardiseringsarbetet är en stor del av kostnaderna, , bestående av köpta tjänster som ersätter insatser av egen personal. Inom verksamhetsgren tillsyn av elanläggningar inriktas verkets arbete mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Den lokala tillsynen på elanläggningsområdet skall tillse att föreskrifter om utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter från tillsynsarbetet återförs till föreskrifts- och standardiseringsarbetet. Verkets kostnader för insatserna inom området var /95. anför att verksamheten inom elanläggningstillsynen i hög grad har påverkats av de nya starkströmsföreskrifterna som har medfört ökad omfattning av arbetet. För verksamhetsområde elmateriel utgörs insatserna till största delen av marknadskontroll av elmateriel. Tillsynen på området tillser bl.a. att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. kostnader för verksamhetsområde elmateriel var /95. En stor del av kostnaderna, , är hänförlig till köpta tjänster. Enligt verkets bedömning har verksamhetsmål inom området tillsyn elmateriel inte helt nåtts på grund av bristande resurser. Regeringen bedömer att uppsatta mål huvudsakligen torde kunna uppnås genom prioritering inom befintliga ramar. I sin anslagsframställning föreslår inte några förändringar av målen för myndighetens verksamhet. Verket föreslår att anvisas för verksamheten för . Mot bakgrund av den prövning regeringen gjort av verksamheten dras följande slutsatser. Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för /96. I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmateriel-området. Fr.o.m. /94 infördes en avgiftsfinansiering av verksamheten. I enlighet med förordning (1995:1296) om elsäkerhetsavgift och nätövervakningsavgift skall elabonnenter efter debitering betala elsäkerhetsavgift till nätinnehavaren. Nätinnehavaren skall betala in motsvarande belopp till . Intäkterna från elsäkerhetsavgifterna tillförs inkomsttitel. Medel för elsäkerhetsmyndighetens verksamhet bör anvisas under ramanslag. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå än för . 1994/95 Utgift 14 1281 Anslagssparande 4 989 1995/96 Anslag 23 000 Utgiftsprognos 19 900 därav 1996 14 400 1997 Förslag 15 150 1998 Beräknat 14 795 1999 Beräknat 15 319 1 Beloppen anges i tusental kr. () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten är att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering av sådana varor. Inkomster hos SÄI, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca för nästa budgetår (innevarande budgetår ca ). -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | För den kommande planeringsperioden - 1999 skall det | | övergripande mål som gäller för verksamhet| | för perioden /92 - 1995/96 ligga fast. | | | | | | Resurser 1997 | | Ramanslag 15 150 tkr | | Beräknade avgiftsinkomster 13 000 tkr | | | | Övrigt | | Avgifter som tas ut för verksamhet skall| | redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande | | utgifter täcks från ramanslaget. årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med sådan inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen kan nås. Resultatredovisningen indikerar att de verksamhetsmål som lagts fast i tillfredsställande grad har uppnåtts. Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i revisionsberättelsen avseende SÄI. En av SÄI:s huvuduppgifter är att med stöd av lagstiftningen om brandfarliga och explosiva varor utarbeta regler i form av föreskrifter och allmänna råd för hantering och import av sådana varor. I verksamhetsområdet ingår även medverkan i andra myndigheters föreskriftsarbete samt i nationellt och internationellt standardiseringsarbete. Vad gäller regelarbetet nämner inspektionen att projektplanen för översynen av det egna regelverket behövt revideras, framför allt beroende på att det varit nödvändigt att prioritera EES-relaterat regelarbete. SÄI:s kostnader för arbetet med föreskrifter och standardisering uppgick till /95 vilket motsvarar av inspektionens totala kostnader. Antalet utfärdade föreskrifter och allmänna råd har ökat bl.a. på grund av EU. Regeringen konstaterar att SÄI inte nått målet vad beträffar moderniseringen och förenklingen av regelverket som skulle ha slutförts under /95. Som en konsekvens härav har lagts fast att moderniseringsarbetet i stället skall fullföljas under /96. Tillsynsarbetet innebär inte bara kontroll och övervakning utan även stöd och utveckling. Arbetet sker genom besök vid anläggningar, deltagande som samrådspart vid större byggprojekt samt genom råd och stöd åt såväl enskilda och företag som åt centrala, regionala och kommunala myndigheter. Totalkostnaden för tillsynsverksamheten har varit vilket är en minskning jämfört med föregående år. SÄI anger att de minskade kostnaderna beror i huvudsak på en något lägre besöksfrekvens på anläggningar. SÄI påpekar att resultatet av försöksverksamheten med samordnad tillsyn visar att den fungerat bra. Särskilt positiva är företagen som bl.a. anser att den är tidsbesparande. På myndighetssidan finns också positiva synpunkter, även om det inneburit en större arbetsinsats för myndigheterna. För att brandfarliga och explosiva varor skall få hanteras krävs tillstånd. Vad beträffar explosiva varor beslutar SÄI om tillstånd till tillverkning och till försvarsmaktens hantering. Polismyndigheterna beslutar i övriga ärenden. SÄI prövar frågor om tillstånd till hantering av brandfarliga varor inom försvarsmakten. För övrig hantering av brandfarliga varor sker tillståndsprövningen kommunalt, i de flesta fall efter samråd med SÄI. Kostnaden för insatserna inom området tillstånd har uppgått till vilket är en ökning med jämfört . Vad beträffar uppsatta mål rörande handläggningstider för ärenden inom verksamhetsområdet anser inspektionen att det uppsatta målet är uppfyllt. Godkännandeverksamheten innebär bl.a. handläggning av ansökningar vad gäller godkännande och klassificering av explosiva varor, utfärdande av certifikat för godkända explosiva varor, godkännande av konstruktioner till förvaringsutrymmen för explosiv vara samt granskande av underlag för typgodkännande av cisterner och tillbehör. Verksamhetsområdet har kostat vilket i jämförelse med föregående år är en ökning med . SÄI gör bedömningen att, förutom handläggningstiden i några fall, har verksamhetsmålen uppnåtts.Verksamheten inom området utredningar m.m. omfattar deltagande i dels utredningar av olyckor och tillbud, dels verksamhetsövergripande nationella och internationella arbetsgrupper. Medverkan i utredningar av olyckor görs i huvudsak som sakkunnig åt polismyndighet samt på eget initiativ. Verksamhetsområdets kostnader har uppgått till . föreslår i sin fördjupade anslagsframställning inte någon förändring av målen för myndighetens verksamhet. SÄI föreslår att anvisas för verksamheten för . Mot bakgrund av den prövning regeringen gjort av verksamheten dras följande slutsatser. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på sådant sätt att uppsatta mål i huvudsak torde kunna nås. Verksamheten inom myndigheten under den kommande planeringsperioden - 1999 bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för för perioden /92 - 1995/96. Medel för verksamhet bör anvisas under ramanslag. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) och de besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1, s. 60) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå än för . Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. 1994/95 Utgift 82 9141, 2 1995/96 Anslag 126 945 Utgiftsprognos 126 945 därav 1996 80 579 1997 Förslag 77 802 1998 Beräknat 77 199 1999 Beräknat 76 289 1Anslagen Bidrag till SIS-Standardiseringen i m.m. och Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU m.m. 2Beloppen anges i tusental kr. Från anslaget utgår bidrag till standardiseringsverksamheten för att med SIS- Standardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åtta auktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden verka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Det övergripande målet för bidraget är att standardiseringsverksamheten skall bidra till att öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra till att statens specifika ansvar när det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom tillgodoses. Vidare utgår bidrag till () för uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik, normaliehållning samt därtill anknuten standardisering. Vissa uppgifter i anslutning till systemet med europeiska tekniska godkännanden på byggområdet finansieras inom anslaget. Det övergripande målet för bidraget är att stärka mät- och provningsteknikens betydelse i FoU-processen och aktivt bidra till att FoU-resultat överförs i industriella tillämpningar med särskild inriktning på små och medelstora företag. Från anslaget finansieras verksamheter inom området teknisk in- formationsförsörjning. För detta ändamål anvisas medel till () och Tekniska () Övergripande mål för detta område är att tjänster med hög kvalitet skall erbjudas näringslivet, myndigheter och organisationer för att effektivisera nationellt och internationellt samarbete. -------------------------------------------------------------------- | Övergripande mål | | De övergripande målen som gäller /1996 bör ligga fast. | | | | Resurser 1997 | | | | Ramanslag 77 802 tkr | -------------------------------------------------------------------- En reviderad finansieringsmodell för anslaget infördes /96. Regeringen avser att ge RRV i uppdrag att utvärdera modellen för att få underlag för analys av om modellen är effektiv och ändamålsenlig. Den svenska standardiseringsorganisationen har lämnat resultatredovisning efter en modell som anpassats till standardiseringsverksamheten. Denna modell innehåller, förutom vissa nyckeltal, även en allmän redovisning av väsentliga händelser , och särskilt områdena hälsa, personlig säkerhet och miljö samt analys av vilka organisationer som deltar i standardiseringsarbetet. Det krävs ytterligare tid och erfarenheter för att redovisningen skall bli mer enhetlig och kunna användas som fullvärdigt underlag för resultatbedömning. Allmänt kan konstateras att den svenska organisationen klarat av volymökningen inom globalt och europeiskt standardiseringsarbete genom rationaliseringar med bibehållen och i vissa fall minskad personalstyrka. Regeringens slutsats är dock att ytterligare rationaliseringar och effektiviseringar av verksamheten bör kunna genomföras för att få en slagkraftig, effektiv och väl samverkande svensk standardiseringsorganisation som genom sin unika kompetens på ett professionellt sätt tillvaratar och avväger intressenternas behov. Regeringen anser att standardiseringens intressenter från näringsliv, myndigheter och organisationer gemensamt bör ställa sådana krav på standardiseringsorganisationen. Vidare krävs särskilda åtgärder för att ytterligare främja ett aktivt deltagande av representanter från intresseorganisationer samt små och medelstora företag i det tekniska standardiseringsarbetet. Resultatet av standardiseringsarbetet, dvs. standarderna, bör tillhandahållas på ett sådant sätt att användningen av standarder underlättas. Provnings- och mätteknisk FoU m.m. SP:s tjänster inom FoU och rådgivning uppfyller väl de angivna verksamhetsmålen. Resultaten ges en omfattande och systematisk spridning med goda nyttoeffekter. Verksamheten bedrivs i bred samverkan med högskola och andra FoU-aktörer. Därigenom ges goda effekter även i forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP tillämpar en modell för systematisk värdering av kvantitativa effekter. Denna visar på ett högt utbyte av FoU-insatser av tillämpad art. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de FoU-tjänster som SP i sin tvärtekniska verksamhet genomför genom samarbete med andra FoU-aktörer, internationellt samarbete och deltagande i EU:s forskningsprogram, genom rådgivning till företag och myndigheter samt genom standardiseringsarbete är en mycket effektiv metod för att nå ut med ny teknik i industriella tillämpningar. TNC och TLS uppfyller väl de mål som angivits för verksamheterna. Regeringen drar följande slutsatser: TNC är, som den förening som tillvarar terminologi, fackspråk och relevant språkvård, mycket viktig inte minst för EU-samarbetet. TLS som intresseförening för bibliotekarier och informatiker i företag, myndigheter och organisationer har en viktig roll i att stödja informationstjänsten i företag och organisationer. En annan viktig och väl utförd uppgift är att sprida IT-kunnande av god kvalitet för att underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för budgetåren 1997 och 1998 (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr 1994/95:300) samt de besparingar som regeringen aviserade i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) och i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150) minskas anslaget med . Anslagsnivån beräknas därmed till . Beräkningen utgår från anslagsnivån för /96 omräknat och med hänsyn tagen till ovan nämnda besparing. Anslaget har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget preliminärt till en något lägre nivå än för . Verksamheten vid () finansieras genom avgifter. Med undantag av namnverksamheten skall avgifterna ge full kostnadstäckning. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaden för Patentbesvärsrättens verksamhet minskat med underskottet i namnverksamheten. erhåller namnverksamheten på så sätt ett bidrag på vilket ger denna verksamhet en kostnadstäcknings- grad på . är central förvaltningsmyndighet för frågor om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiska föreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis för utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. PRV är internationell myndighet enligt den internationella konventionen om patentsamarbete. PRV är också behörig svensk myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt artikel 81.6 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför PRV uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. Mot ersättning ger PRV service till Patentbesvärsrätten och vad gäller löne- och personalfrågor samt ekonomiadministration. De övergripande målen för PRV:s verksamhet är att erbjuda ändamålsenliga, kvalitativt högtstående och serviceinriktade tjänster på de immaterialrättsliga och associationsrättsliga områdena. Prognosen för innevarande budgetår pekar mot ett underskott på ca . I huvudsak beror underskottet på satsningar inom IT-området. -------------------------------------------------------------------- |Övergripande mål | |De övergripande målen som gäller /96 bör ligga fast. | | | |Resurser 1997 | |Beräknade avgiftsinkomster 547 800 tkr. | | | |Övrigt | |skall till inkomsttitel på | |statsbudgeten (Patentbesvärsrätten) betala in . | |Resultatbedömning | |PRV:s årsredovisning visar att myndigheten i stort uppfyllt de krav| |som regeringen ställt. Vissa problem har funnits avseende| |handläggningstider. Detta gäller patentavdelningen,| |varumärkesavdelningen och bolagsavdelningen. | | Patentverksamheten har präglats av ökande obalans mellan| |efterfrågan och tillgängliga resurser. PRV har svårigheter med att| |rekrytera och behålla kvalificerad personal, framför allt| |patentingenjörer. PRV satsar hårt på att lösa dessa problem. | | Inom varumärkesverksamheten har efterfrågan varit större än| |budgeterat och produktionen för låg. Anledningen till den lägre| |produktionen är tillfällig arbetshopning på grund av en större| |organisationsförändring, flyttning till nya lokaler samt| |datoriseringsarbete och planering inför de två internationella| |varumärkessystem som trätt i kraft . PRV har arbetat| |med dessa frågor och verksamheten flyter numera| |normalt. | | Bolagsverksamheten har också präglats av en ökning av arbetsbördan.| |Registreringsärendena har, delvis som en följd av ändringen av mini-| |migränsen för aktiebolag, ökat kraftigt. Genom övertagandet av läns-| |styrelsernas handels- och föreningsregister har firmagranskningen| |blivit betydligt mer omfattande. Det nya systemet med| |förseningsavgifter har också inneburit stora arbetsbördor i slutet av| |budgetåret. Även här är problemet med långa handläggningstider avhjälpt.| | | |Det ekonomiska resultatet framgår av följande. | | | |Belopp i 1994/95 1993/94| | | |Verksamhetens intäkter 391,7 | |344,3 | |Verksamhetens kostnader -361,2 - | |347,9 | | | |Verksamhetens utfall 30,4 - | |3,6 | |Ränteintäkter/räntekostnader 4,6 | |2,3 | |Till inkomsttitel (Patentbesvärsrätten) -10,0 - | |9,4 | | | |Årets kapitalförändring 25,0 - | |10,7 | | | | | |Resultatet för de fyra fackavdelningarna redovisades enligt| |följande. | | | |Belopp i 1994/95 1993/94| | | |Patentavdelningen 2,0 | |6,3 | |Varumärkesavdelningen 2,9 | |3,4 | |Uppdragsavdelningen 1,4 | |0,1 | |Bolagsavdelningen 18,7 - | |20,5 | | | |Summa 25,0 - | |10,7 | | | | Bolagsverksamhetens stora fluktuationer beror bl.a. på stora föränd-| |ringar inom verksamhetsområdet (exempelvis övertagandet av handels-| |och föreningsregistren från länsstyrelserna, ändringar i| |aktiebolagslagen samt arbetet med att modernisera| |informationssystemet). Satsningar på modern gör att| |verksamheten tillfälligt kommer att ha underskott framöver.| |Totalt över bör dessa svängningar ta ut varandra.| | Regeringen konstaterar att RRV i sin revisionsberättelse inte| |riktat några invändningar mot PRV:s årsredovisning. | | /95 var kapitalförändringen på | |varav inbetalats till inkomsttitel| |(statsverket). Även under innevarande budgetår skall PRV betala in| |till inkomsttitel (statsverket). | | Överlag är PRV:s ekonomiska resultat för /95| |tillfredställande. Under innevarande budgetår beräknas ett underskott| |på ca .