prop · GK031D13 · 1997-01-01 00:00:00 — Utvecklingsbidraget kan även lämnas i form av ett villkorslån, vars återbetalning är beroende av investeringens framtida lönsamhet, eller i form av ett villkorligt bidrag kopplat till att staten förbehåller sig en del av investeringens avkastning. Ett sådant utvecklingsbidrag skall enligt regeringens föreskrifter i första hand lämnas för större, väl avgränsade, investeringsprojekt. Sammanslagning av lokaliserings- och utvecklingsbidrag m.m. Regeringen delar utredningens uppfattning i denna fråga och föreslår att lokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag slås samman till en stödform, ett regionalt utvecklingsbidrag. Det nuvarande lokaliseringslånet föreslås i samband härmed namnändras till regionalt utvecklingslån. Genom detta sker en förenkling av stödverksamheten, antalet stödformer blir färre som överskådligheten ökar för utomstående. Regionalt utvecklingsstöd i samband med investeringar utan direkt sysselsättningsökning. Lokaliseringsstöd får enligt nuvarande bestämmelser, som lagts fast av vid olika tillfällen, endast i undantagsfall lämnas i samband med investeringar som inte beräknas leda till direkt ökad sysselsättning. Enligt gällande förordning om regionalpolitiskt företagsstöd kan detta ske endast om en investering sker i samband med en väsentlig omläggning av verksamheten som är nödvändig för att bevara sysselsättning, eller sker i ersättnings- och rationaliseringssyfte i en verksamhet som har väsentlig betydelse för sysselsättningen på orten, om verksamheten inte bedöms kunna fortsätta utan att investeringen kommer till stånd och denna inte kan genomföras utan att lokaliseringsstöd lämnas. Bakgrunden till dessa regler är främst att det grundläggande kravet på lönsamhet för verksamheter som skall stödjas innebär att företaget normalt skall kunna genomföra ersättningsinvesteringar utan statligt stöd. Regeringen föreslår att det nuvarande kravet på sysselsättningsökning skall minskas och i stället ersättas av en helhetsbedömning av varje projekt. Det bör även i större utsträckning än åligga varje beslutsinstans att göra överväganden beträffande andra aspekter än sysselsättningen. Denna stödverksamhet bör i stället redas genom ökad målstyrning, i vilken varje länsstyrelse tilldelas ett totalt sysselsättningsmål, samt genom en bättre uppföljning. Det innebär en ökad delegering av beslutanderätt till länsstyrelserna. Stöd för ombyggnad och restaurering av större lokaler för uthyrning på större orter. kan lokaliseringsstöd lämnas för både kommunalt och privat ägda lokaler för uthyrning. Stöd kan lämnas för uppförande av mindre lokaler på mindre orter. I lokalerna får endast bedrivas verksamheter som är stödberättigade enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. Vidare får bl.a. lokalerna i regel inte byggas större än eller vara avsedda för bara ett företag. Uthyrning får vidare i princip bara ske till företag som bedöms sakna möjlighet att själva uppföra lokaler. Den maximala andelen lokaliseringsbidrag är också något lägre än vad som gäller för företag som bygger egna lokaler. har tidigare uttalat att med mindre orter avses sådana med högst 10 000 invånare (bet. 1981/82:AU23, rskr. 1981/82:388). har dock anvisat särskilda medel för lokaliseringsstöd till ombyggnad och restaurering av även större lokaler för uthyrning på större orter i Bergslagen (prop. 1985/86:125, bet. 1985/86:AU13, rskr. 1985/86:290). De senaste årens omfattande strukturomvandling inom tillverkningsindustrin med starkt minskad sysselsättning som följd innebär att det finns många oanvända lokaler i vissa områden. Detta gäller särskilt regioner med industrier på tillbakagång. Där finns ett stort behov av att differentiera näringslivet bl.a. genom ökat nyföretagande och utveckling av mindre industri- och tjänsteföretag. I dessa regioner och orter kan en god försörjning av lokaler för uthyrning vara ett verksamt medel för att möjliggöra nya företagsetableringar och därmed flera arbetstillfällen. Detta gäller även större lokaler och på större orter. Dessa områden ingår i stor utsträckning i EG:s strukturfondsprogram mål 2. Ändamålet med mål 2 är att omstrukturera regioner med industrier på tillbakagång. I mål 2-områdena ingår kommuner inom och utom de nationella stödområdena. En delåtgärd i vissa mål 2-program och Konver är ombyggnad och restaurering av lokaler för att de skall tillgodose nya företags behov på såväl mindre som större orter. Genom att dessa åtgärder i huvudsak avser orter utanför det nationella stödområdet kan stöd motsvarande regionalt utvecklingsstöd lämnas med medel från . Regeringen föreslår därför att regionalt utvecklingsstöd för att bygga om och restaurera lokaler för uthyrning fortsättningsvis även skall kunna lämnas till större lokaler och på större orter i de delar av de nationella stödområdena som omfattas av strukturfondsprogrammen för mål 2 eller av gemenskapsinitiativet Konver. Härigenom skapas förutsättningar för att lokaler för uthyrning skall kunna stödjas på ett likvärdigt sätt inom mål 2-områdena. Övriga bestämmelser för regionalt utvecklingsstöd till lokaler för uthyrning föreslås kvarstå oförändrade. Regionalt utvecklingslån i stället för kreditgaranti. Det är inte motiverat att genomföra några andra regelförändringar av lokaliseringslånen än de som kan föranledas av att lokaliseringslån, enligt vad som senare (avsnitt 4.3) föreslås, bör lämnas i stället för kreditgaranti inom landsbygdsstödet och stödet till kommersiell service. Lokaliseringslånen fyller en viktig funktion och utgör ett komplement till övrig finansiering inom de regionalpolitiska stödområdena. Det bör vara en uppgift för regeringen att besluta om de förändringar av det regionala utvecklingslånet som kan erfordras för att det skall kunna ersätta kreditgarantierna. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Bidragsdelen i landsbygdsstödet skall lämnas| | i form av ett bidrag som kan återkrävas. | | Systemen med kreditgarantier inom landsbygdsstöd och stöd till | | kommersiell service skall ersättas med regionalt utvecklingslån.| | Till små och medelstora företag i område inom stödområde 1 som | | inte utgör glesbygdsområde skall den maximala andelen bidrag | | höjas från . | | Landsbygdsstöd skall även kunna lämnas i vissa tätorter som | | omfattas av EG:s strukturfondsåtgärder. | | Landsbygdsstöd skall inte längre kunna lämnas till företag inom| | jordbruks- och fiskenäringarna. Underlagsrapporter: föreslår att det nuvarande landsbygdsstödet breddas till ett regionalpolitiskt småföretagsstöd som kan lämnas i hela landet och med stor frihet för länsstyrelserna att använda stödet. Stödet bör anpassas till om försumbart stöd. Utredningen föreslår att stödformen avskrivningslån utgår och att den normala formen för småföretagsstödet blir bidrag. I undantagsfall bör det dock vara möjligt att inom stödets ram också kunna ge lån. Utredningen lyfter fram svårigheten att i årliga redovisningar och genomförda utvärderingar få en tydlig bild av det sakmässiga innehållet i den verksamhet som har givits stöd inom det tidigare glesbygdsstödet och det nuvarande landsbygdsstödet. anser därför att en särskild uppföljning bör göras av stödet. Vid en sådan uppföljning bör också undersökas om stödet till hemarbete fortfarande behövs. Utredningen föreslår att stödet till kommersiell service som regleras i samma förordning som landsbygdsstödet regleras i en separat förordning. Remissinstanserna: Bland de instanser som är positiva till att införa en ny stödform, dvs. det av utredningen föreslagna småföretagsstödet, kan nämnas , AMS och LO. Ett antal länsstyrelser är också positiva till stödformen bl.a. länsstyrelserna i , , och , , och . Ett flertal kommuner tycker det är bra med ett rikstäckande småföretagstöd medan ett antal kommuner har vissa synpunkter, exempelvis anser att småföretagsstödet bör ha en lånedel. Norrlandsfonden avvisar ett småföretagsstöd som skall ges i hela landet. i anser att det är fel att införa ett nytt begrepp och att det är viktigt att den geografiska differentieringen av stödnivåer bör vara kvar. i avstyrker inte småföretagsstödet i sin helhet, men anser att det är viktigt med en regionalpolitisk styrning genom medelstilldelning till de olika regionerna. kommun anser att småföretagsstödet endast bör ges i stödområde A och B, och kommun anser det vara tveksamt om småföretagsstöd kan räknas som ett regionalpolitiskt stöd. Skälen för regeringens förslag: beslutade om en ny stödform, landsbygdsstöd, för de mindre företagen i såväl regionalpolitiska stödområden som i glesbygds- och landsbygdsområden (prop. 1993/1994:140, bet 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). har vidare beslutat om vissa ändringar av stödet (prop. 1995/96:201, bet. 1995/95:AU16, rskr. 1995/96:303). Landsbygdsstöd kan lämnas med till såväl mjuka som hårda investeringar. Landsbygdsstöd kan lämnas till alla privata företag som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor. Stöd kan lämnas till företag inom landsbygds- och glesbygdsområden samt inom de regionalpolitiska stödområdena, stödområde 1, stödområde 2 och tillfälligt stödområde. Landsbygdsstöd kan lämnas i form av avskrivningslån, kreditgaranti eller bidrag till anställda i hemarbete. Avskrivningslånets storlek varierar inom de olika stödområdena. Inom glesbygdsområdet kan avskrivningslån lämnas med högst av utgifterna för en stödberättigad investering och inom sådant område i stödområde 1 som inte är glesbygdsområde kan stöd lämnas med högst av utgifterna. I övriga områden, stödområde 2, tillfälliga stödområden och landsbygdsområden kan stöd lämnas med högst av utgifterna. Avskrivningslån kan även lämnas med kreditgaranti. Det sammanlagda stödet får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar av de godkända utgifterna för investeringen och behovet av rörelsekapital. Landsbygdsstödet är till stora delar anpassat till statsstödsregler om s.k. försumbart stöd. Bidrag i stället för avskrivningslån. Regeringen föreslår, i likhet med , som ett led i att förenkla stödgivningen att det nuvarande avskrivningslånet ersätts av ett bidrag med i princip samma återkravsregler som gäller för lokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag (jfr. SFS 1995:890, 26 §). Lokaliseringslån i stället för kreditgaranti. Regeringen föreslår även att de nuvarande systemen med kreditgarantier inom landsbygdsstödet och stödet till kommersiell service ersätts med regionalt utvecklingslån (se även föregående avsnitt). Detta ligger också i linje med utredningens förslag. Det minskar antalet stödformer och förenklar därigenom för både stödmottagare och administratörer. I detta sammanhang kan också nämnas att regeringen tidigare i denna proposition föreslagit att en ny modell bör införas för garantihanteringen i staten (Volym 1, avsnitt 5.3 Statlig garantigivning). Maximal andel bidrag. Regionalt utvecklingsbidrag till små och medelstora företag kan i stödområde 1 lämnas med högst av utgifterna för en investering. Bidrag inom landsbygdsstödets ram i områden stödområde 1 som inte utgör gleshetsområde kan lämnas med högst . Landsbygdsstödet lämnas oftast till mindre företag än regionalt utvecklingsbidrag. Regeringen föreslår att reglerna skall vara lika på så sätt att bidrag även inom landsbygdsstödet fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst i nämnda fall. Landsbygdsstöd i vissa tätorter inom EG:s strukturfondsprogram. I samband med fattade beslut om vissa förändringar av landsbygdsstödet bad regeringen återkomma med vissa förtydliganden. Det gällde bl.a. det förslag i regeringens proposition som avsåg den geografiska utvidgningen av stödområden så att en anpassning kan ske till och även omfatta vissa tätorter. De program som gäller för EG:s strukturfonders olika målområden har utarbetats av regionala och lokala aktörer såsom kommuner, länsstyrelser, privata organisationer, fackliga organisationer m.fl. Programmen innehåller olika åtgärdsförslag, som anpassats till de regionala problem som finns i varje område och därmed till de behov som finns för att differentiera näringslivet och skapa nya arbetstillfällen. För att genomföra åtgärderna krävs nationell medfinansering för att få del av de strukturfondsmedel som står till förfogande. I har det beslutats att den nationella medfinansieringen beträffande företagsstödsprojekt i första hand skall utgöras av landsbygdsstöd. För att dessa strukturfondsprogram skall kunna genomföras i den utsträckning som förutses är det ytterst angeläget att företag i alla regioner och orter, som ingår i de olika målområdena, kan ta del av den nationella medfinanseringen i form av landsbygdsstöd. Detta kan vara avgörande för om en investering skall komma till stånd, bl.a. kan härigenom högre bidrag lämnas. Regeringen föreslår därför åter en utvidgning av det geografiska området till att omfatta även vissa tätorter i målområden. En utebliven förändring omöjliggör för företag i vissa problemtyngda orter att ta del av de strukturfondsmedel som finns avsatta för att differentiera näringslivet och därmed skapa nya arbetstillfällen. Det försvårar också för företag i glesbygds- och landsbygdsområden att få del av olika samverkansprojekt med företag i dessa tätorter. Däremot anser regeringen inte, som utredningen föreslår, att det nuvarande landsbygdsstödet skall utvidgas till att omfatta hela landet. En sådan förändring kräver en mer omfattande analys av stödets kostnads- och regionalpolitiska effekter. Regeringen är inte beredd att nu ta initiativ till en sådan analys. Landsbygdsstöd till företag inom jordbruks- och fiskenäringarna. om stöd, till vilka landsbygdsstödet är anpassat, medger inte att försumbart stöd lämnas till företag inom bl.a. jordbruks- och fiskenäringarna. I den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222,) föreslås därför att ett nytt stöd till jordbruksinvesteringar införs. Detta kommer i princip att överta den roll landsbygdstödet haft vad gäller stöd till jordbruksinvesteringar. Regeringen föreslår därför att landsbygdsstöd inte längre skall lämnas till företag inom dessa näringsgrenar. En särskild utvärdering bör, i enlighet med förslag, även göras av den del av landsbygdsstödet som avser stöd till hemarbete. Stöd till kommersiell service. För stöd till kommersiell service i glesbygd är det tillgången på service som är avgörande för vilka orter och därmed butiker som kan komma ifråga för stöd. Bedömningskriterierna för stöd till kommersiell service skiljer sig från landsbygdsstöd till företag. Bland annat beaktas avstånd till närmaste butik för avgränsning av vad som bör beaktas som serviceglesa områden. Någon ändring av bedömningsgrunderna för att bestämma områden eller orter där stöd till kommersiell service kan lämnas föreslås inte. Stöd till kommersiell service kan lämnas som hemsändningsbidrag, avskrivningslån, investeringslån, kreditgaranti och servicebidrag. Regeringen har tidigare föreslagit att kreditgarantier inom landsbygdsstödet skall ersättas med regionalt utvecklingslån. Så föreslås även ske med kreditgarantier inom stödet till kommersiell service. Några ändringar i övrigt av de olika formerna av stöd till kommersiell service föreslås inte. Däremot bedömer regeringen det angeläget att närmare utvärdera hur de olika delstöden fungerar och vilka effekter och resultat som de bidrar till. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Sysselsättningsbidraget skall behållas med | | anpassning till vissa villkor som ställts av . Underlagsrapporter: föreslår att utbetalningstiden för sysselsättningsbidrag avkortas från fem till och att bidraget endast lämnas i det av utredningen föreslagna stödområde A (se avsnitt 4.1). Utredningen föreslår vidare att en särskild uppföljning görs av sysselsättningsbidraget. Remissinstanserna: Många remissinstanser som yttrat sig i frågan avstyrker utredningens förslag, däribland bl.a. länsstyrelserna i och . Bl.a. , och tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Syftet med sysselsättningsbidraget är att främja ökad sysselsättning genom att täcka en del av de ökade kostnader som uppkommer i samband med nyanställningar. Bidraget lämnas till företag som varaktigt ökar sin sysselsättning. Det sammanlagda bidraget är per årsarbetskraft i stödområde 1 och i stödområde 2. Bidraget betalas ut i fallande skala (se avsnitt 3.3.2). För att säkra att bidraget endast betalas ut för varaktiga sysselsättningsökningar lämnas förstaårsbidrag endast för ökningar som ägt rum i jämförelse med de tre föregående årens högsta sysselsättningsnivå. av de nya sysselsättningstillfällena ska tillfalla vartdera könet. Regeringen har tidigare (avsnitt 4.1) föreslagit att den nuvarande stödområdesindelningen skall behållas. Regeringen föreslår även att sysselsättningsbidragets nuvarande storlek och utbetalningsperiod skall behållas i båda dessa områden. Ytterligare skäl till regeringens ställningstagande är att gjorda utvärderingar visat att bidraget är tillväxtskapande eftersom det stimulerar både till etableringar av nya företag och till nyanställningar i existerande företag. Den prövning av sysselsättningsbidraget som genomför har resulterat i att kommissionen för att godkänna stödet bl.a. anser att stödgrundande årsarbetstid endast skall omfatta normal arbetstid och inte övertid samt att rekryteringen av ny personal i första hand skall ske via arbetsförmedlingarna och att de nyanställda skall få kompetenshöjande utbildning genom företagets försorg. Vidare skall de regler som gäller för branscher som kommissionen bedömer som särskilt känsliga beaktas. Det ligger inom regeringens kompetens att besluta om de förändringar som kan erfordras med anledning av kommissionens prövning. Som tidigare redovisats (avsnitt 3.3.2) har av de nyskapade jobben tillfallit kvinnor. Därmed uppfylls inte villkoret att av de nytillkomna anställningarna ska tillfalla vartdera könet. I de fall sysselsättningsökningen är mindre än tre anställda gäller undantag från villkoret om könsfördelning. I övrigt måste företagen söka dispens. Regeringen avser att låta följa upp dessa och andra villkor för sysselsättningsbidraget. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Systemet med nedsatta socialavgifter skall | | behållas. Nedsättningen skall vara fr.o.m. | | . Underlagsrapporter: föreslår att nedsättningen av socialavgifter skall tas bort i två etapper, med en halvering av nedsättningen fr.o.m. och resterande del . Utredningen anser bl.a. att stödformen inte är specifikt tillväxtinriktad och att den därför kostar mycket i förhållande till effekterna. Remissinstanserna: En majoritet av de som yttrat sig i frågan avstyrker utredningens förslag, däribland bl.a. LO, länsstyrelserna i och samt Svenska . Positiva till förslaget är bl.a. , och . anser att det vore bättre om hela nedsättningen togs bort . Skälen för regeringens förslag: Nedsättningen av socialavgifter är i stödområde 1 och i större delen - den norra - av stödområde 2. Nedsättningen omfattar vissa branscher, t.ex. tillverkning (endast stödområde 1), jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske, uppdrags- och uthyrningsverksamhet samt hotell-, pensionats- och campingverksamhet. Syftet med nedsatta socialavgifter är att till viss del kompensera företagen för de permanenta merkostnader som uppkommer på grund av det geografiska läget. Stödformen har anmälts till som bereder ärendet. Fortsatta överläggningar med kommissionen förväntas ske . Mot bakgrund av förslag samt de besparingar som regeringen anser bör göras på de regionalpolitiska stöden (se avsnitt 3.1) föreslår regeringen att systemet med nedsatta socialavgifter skall behållas vad avser branscher och geografisk omfattning men att nedsättningen skall vara fr.o.m. . Regeringen föreslår i proposition 1996/97:21 Nedsättning av socialavgifter m.m. att socialavgifterna sätts ned generellt i hela . Denna generella nedsättning kan kombineras med den ovan föreslagna nedsättningen . -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Transportstödets benämning skall ändras till| | transportbidrag. | | Bidragsnivåerna skall sänkas i samtliga | | transportbidragszoner. | | Det bör i fortsättningen vara en fråga för regeringen att besluta| | om lägsta bidragsgrundande belopp, m.m. | | Regeringens bedömning: Stödets utformning bör utredas ytterliga-| | re i vissa avseenden. Underlagsrapporter: föreslår att transportstödet utvidgas till att omfatta transporter med flyg och lastfartyg. Motiveringen är bl.a. att transportstödet bör göras konkurrensneutralt med avseende på transportsätt. Vidare föreslår utredningen att även de s.k. bulksågverken bör få transportstöd. Nuvarande lägsta transportstödsgrundande kostnad är vilket innebär att lägsta bidragsbelopp är . Utredningen föreslår att den lägsta bidragsgrundande kostnad höjs till , vilket motsvarar en uppräkning av beloppet med hänsyn till inflationen. Utredningen anser att de föreslagna ändringarna kräver andra kostnadsminskande ändringar i stödet och konstaterar att de nu gällande EG-reglerna för transportstöd endast avser transporter inom landet. Vidare anser utredningen att i det längre perspektivet bör en uppföljning av stödet göras i syfte att få underlag för förändring av stödet i riktning mot ett stöd som på ett mer utpräglat sätt både ger incitament till och stöder utveckling i företagen. Remissinstanserna: Nästan alla remissinstanser som yttrat sig samtycker till de flesta av de föreslagna förändringarna, däribland , länsstyrelserna i , , , och samt Skogsindustrierna. i är dock tveksam till skärpta villkor för stödet. Däremot är flera instanser negativa till att stödet skall utvidgas till bulksågverken. , och kommuner avstyrker denna del av förslaget. SÅGAB i anser bl.a. att de stora sågverken redan är gynnade av t.ex. tillgången till hamnar och att ett utökat transportstöd skulle gå ut över köpsågverken. kommun ifrågasätter hur de föreslagna utvidgningarna av stödet kan ske inom oförändrade ekonomiska ramar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Transportstödet infördes . Syftet är att delvis kompensera företag för merkostnader som uppstår på grund av långa avstånd. Stödet lämnas för godstransporter med tåg eller lastbil. Transportstödsområdet är indelat i fem zoner. Bidragsnivåerna varierar inom dessa av de stödberättigade transportkostnaderna. Bidragsnivån varierar också beroende på transportavstånd och i vilken zon verksamheten bedrivs. Transportsträckan måste vara och godsets vikt måste överstiga . Transportstödszon Transportavstånd (km) 1 2 3 4 5 251-400 10 10 10 10 10 401-700 10 20 30 35 35 701- 10 20 30 35 50 trädde den senaste av beslutade ändringen av transportstödsområdet i kraft. Justeringen gjordes med anledning av då nya regler för transportstöd och innebar att vissa kommuner i och uteslöts ur stödområdet. I det nuvarande stödområdet bor av befolkning. Regeringen föreslår att stödet fortsättningsvis skall kallas transportbidrag. Regeringen föreslår vidare att bidragsnivån av besparingsskäl skall sänkas något. En generell sänkning i hela transportbidragsområdet ger samtliga företag visst incitament till att finna mer kostnadseffektiva transportlösningar. Regeringen föreslår således följande nya transportbidragsnivåer: Transportavstånd (km) 1 2 3 4 5 Regeringen föreslår vidare att det i fortsättningen skall vara regeringens uppgift att besluta om bidragsgrundande belopp och andra mindre justeringar i stödformen. Då stödet infördes exkluderades sjötransporter. Motiveringen var bl.a. att dessa i betydande grad omfattade massa- och bulksågverksprodukter samt att staten anvisade medel till isbrytning som ansågs vara ett större problem för transporterna. infördes det s.k. hamntransportstödet som innebär att stöd kan lämnas för transporter till hamnarna i Norrlandslänen samt vid och oavsett landtransportsträckans längd.