prop · GK0340 · 1997-01-01 00:00:00 — Försäljning av aktier i Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen har i prop. 1995/96:207 aviserat att ett förslag kommer att läggas fram till om försäljning av aktieinnehav i . I denna proposition föreslås att stadshypotekskassa skall föra över de aktier kassan innehar i till staten. Aktierna skall därefter bjudas ut till försäljning. Bestämmelserna om ombudsstämma och regionala låntagarstämmor i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa kan i och med att aktierna överförs till staten tas bort. Samtliga styrelseledamöter skall därefter utses av regeringen. Antalet styrelseledamöter skall minskas till tre. I propositionen föreslås vidare några mindre justeringar av bestämmelser i bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Ändringarna i lagen om stadshypotekskassa föreslås träda i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkom från trycket i . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 52.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 7 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa 8 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Bakgrund 10 4.1 fram till ombildningen 10 4.2 Ombildningen 11 4.3 Stadshypotekskassan 12 4.4 13 4.5 Marknaden för bostads- och fastighetskrediter13 5 Överväganden 14 5.1 Överföring och försäljning av aktier i 14 5.2 Stadshypotekskassans uppgifter i framtiden17 5.3 m.m. 18 5.4 Kassans ekonomi 19 6 Ekonomiska effekter 21 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 21 8 Författningskommentar 22 8.1 Förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) 228.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 22 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa 22 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser 24 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden beträffande promemoria med förslag till lagrådsremiss om försäljning av aktier i 25 Bilaga 3 De till Lagrådet remitterade lagförslagen27 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 29 Utdrag ur protokoll vid regeringens sammanträde 30 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i bankrörelselagen(1987:617), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa, 4. bemyndigar regeringen att besluta om försäljning av aktieinnehavet i , 5. bemyndigar regeringen att utfärda en revers till stadshypotekskassa om . Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 och 13 §§ bankrörelselagen (1987:617) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 9 §1 Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. ------------------------------------------------------- En banks kapitalbas får En banks kapitalbas får inte understiga det belopp inte understiga det belopp som enligt 1 kap. 2 § tredje som enligt 1 kap. 4 § andra stycket bankakti- stycket bankakti- ebolagslagen (1987:618), 2 ebolagslagen (1987:618), 2 kap. 2 § andra stycket kap. 2 § andra stycket sparbankslagen (1987:619) sparbankslagen (1987:619) eller 1 kap. 4 § andra eller eller 1 kap. 4 § andra tredje stycket lagen eller tredje stycket lagen (1995:1570) om med- (1995:1570) om lemsbanker krävdes när medlemsbanker krävdes när rörelsen påbörjades. 13 §2 Kredit får beviljas endast om låntagaren på goda grunder kan förväntas fullgöra låneförbindelsen. Dessutom krävs betryggande säkerhet i fast eller lös egendom eller i form av borgen. Banken får dock avstå från sådan säkerhet om den kan anses obehövlig eller om det annars föreligger särskilda skäl att avstå från säkerhet. ------------------------------------------------------- Bestämmelsen i 6 kap. 9 § Bestämmelsen i 6 kap. 10 § första stycket första stycket bankaktiebolagslagen bankaktiebolagslagen (1987:618) om förbud för ett (1987:618) om förbud för ett bankaktiebolag att som pant bankaktiebolag att som ta emot egen aktie tillämpas pant ta emot egen aktie också på förlagsbevis som tillämpas också på bolaget utfärdat. förlagsbevis som bolaget utfärdat. En sparbank får inte som pant ta emot förlagsbevis, som utfärdat, och inte heller bevis om tillskott till garantifond eller grundfond i . En medlemsbank får inte som pant ta emot förlagsbevis eller förlagsandelsbevis som banken utfärdat eller bevis om andel i eller tillskott till banken. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 §3 Ett värdepappersbolag skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Bolaget skall ha en verkställande direktör. ------------------------------------------------------- I ett värdepappersbolag I ett värdepappersbolag skall minst en av stämman skall minst en av stämman utsedd revisor vara utsedd revisor vara auktoriserad revisor eller auktoriserad revisor. Till auktoriserat revisor kan utses även ett revisionsbolag. Bestämmelser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om under- rättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i . Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:701) om stadshypotekskassa dels att 1-3, 4 och 8 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall föras in en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §4 stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall ------------------------------------------------------- 1. äga och förvalta aktier 1. äga och förvalta aktier i i , samt föra över detta aktieinnehav till staten och på de villkor i övrigt som regeringen bestämmer, 2. till och med låna upp medel genom utgivande av obligationer i obligationslån som har lagts upp före utgången av 1994, i den omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, ------------------------------------------------------- 3. till 3. till låna ut medel som låna ut medel som bolaget bolaget behöver för sin behöver för sin rörelse samt rörelse, 4. förvalta kassans 4. förvalta kassans fordringar på fordringar på och kassans skulder. Aktiebolag och kas- sans skulder samt 5. ombesörja att regionala låntagarstämmor samt ombuds- stämma kommer till stånd. ------------------------------------------------------- 1 a § Överföringen av aktier enligt 1 § 1 skall inte föranleda uttagsbeskattning enligt punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § kommu- nalskattelagen (1928:370). 2 § ------------------------------------------------------- Kassan förvaltas av en Kassan förvaltas av en styrelse som består av elva styrelse som består av tre ledamöter. Regeringen utser fem Regeringen utser ledamöter, bland dem ledamöterna och en ordföranden, och två suppleant. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ------------------------------------------------------- suppleanter för dem. suppleanten utses för en Ombudsstämman utser sex tid av högst . ledamöter, bland dem vice Regeringen bestämmer ordföranden, och tre arvoden för ledamöterna och suppleanter för dem. Ledamöterna och suppleanterna utses för av högst . Regeringen bestämmer arvoden för ledamöterna och suppleanterna. 3 § ------------------------------------------------------- För revision av styrelsens För revision av styrelsens förvaltning och kassans förvaltning och kassans räkenskaper utses tvåräkenskaper utses två revisorer och två sup- revisorer och två sup- pleanter för dem. pleanter för dem. och Regeringen och ombudsstämman utser vardera utser en revisor och en vardera en revisor och en suppleant. Revisorerna och suppleant. Revisorerna och suppleanterna skall vara suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer. 4 § ------------------------------------------------------- Ombudsstämman avgör frågor omRegeringen avgör frågor om fastställande av fastställande av balansräkningen och om balansräkningen och om godkännande av styrelsens godkännande av styrelsens förvaltning. 8 § ------------------------------------------------------- Närmare föreskrifter om Närmare föreskrifter om beslut i styrelsen och beslut i styrelsen och kassans verksamhet samt om kassans verksamhet ombudsstämma och regionala meddelas av regeringen låntagarstämmor meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkom från trycket i . 3 Ärendet och dess beredning 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten lämnade regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten. I propositionen aviserades att regeringen avsåg att återkomma till med förslag om försäljning av Stadshypotekskassans aktieinnehav i . Inom har utarbetats en promemoria som behandlar försäljningen av aktier i . Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2. I ärendet tas även upp några redaktionella ändringar i bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. När det gäller ändringarna i bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1991:981) om värdepappersrörelse anser regeringen att ändringarna är av den beskaffenheten att Lagrådets hörande i dessa delar skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har framfört vissa synpunkter på lagtexten. Regeringen har följt Lagrådets förslag och synpunkter. Dessutom har en redaktionell ändring gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren, avsnitt 8. 4.1 fram till ombildningen bildades med statsmakternas stöd för att komma till rätta med bristen på kapital som då rådde i bl.a. bostadssektorn. Som säkerhet för Stadshypotekskassans förbindelser ställde staten en garanti, grundfonden. Den statliga garantin var en förutsättning för kassans upplåning på den europeiska kapitalmarknaden och utgjordes t.o.m. av statsobligationer som tillhandahölls av riksgäldsfullmäktige. Obligationerna var emellertid statens egendom och kassan erhöll ingen avkastning. utgörs grundfonden av en av utfärdad garantiförbindelse. verksamhet reglerades före av lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stads- hypoteksföreningar. Organisationen bestod då av Stadshypotekskassan, som var det centrala organ som svarade för upplåningen, samt 20 stadshypoteksföreningar, som svarade för utlåningen. Stadshypoteksföreningarna lämnade lån till bostads-, affärs- och kontorshus samt till vissa s.k. bostadskomplement. Föreningarnas låntagare var också medlemmar i respektive förening. beslutade att stadshypoteksinstitutionen skulle ombildas. I förarbetena (prop. 1991/92:119, bet. 1991:92:NU32, rskr. 1991/92:323) angavs att den övergripande och främsta målsättningen för en förändring av organisation var att föra över den dåvarande verksamheten i en organisationsform som gav varaktiga förutsättningar för att, på motsvarande villkor som övriga kreditinstitut, konkurrera på kreditmarknaden och som skulle göra att kunde bestå som en fristående och konkurrensfrämjande långivare på kreditmarknaden. Målsättningen förutsatte enligt propositionen, att den roll staten skulle ha i verksamheten var klarlagd. Bestämmelser om ombildningen finns i lagen (1992:700) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen (ombildningslagen). I propositionen föreslogs att ombildningen skulle genomföras i olika etapper. I anslutning därtill anfördes bl.a. följande. Den ombildningsprocess som det är fråga om är förenad med vissa särskilda svårigheter. Ombildningen får inte äventyra vare sig verksamhetens marknadspositioner, rättighetshavarnas säkerhet eller statens ställning. En grundförutsättning för att klara dessa svårigheter är att ombildningen sker på ett enkelt och tydligt sätt. Den första etappen i ombildningen genomfördes per och innebar att Stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna fusionerades, varvid kassan övertog föreningarnas tillgångar och skulder och föreningarna upplöstes utan likvidation. Kassans rörelse överfördes i anslutning därtill till ett nybildat kreditaktiebolag, . I gengäld erhöll kassan samtliga aktier i bolaget. För att undgå bl.a. de problem som sammanhänger med gäldenärsbyte fick dock kassans obligationsskuld ligga kvar i kassan och förvaltas av denna. Kassan erhöll en motsvarande fordran på genom att bolaget utfärdade reverser till kassan på belopp och med villkor som svarade mot de utestående skulderna för överlåtelsen av rörelsen. Nästa steg i ombildningen innebar att en nyemission skulle riktas till låntagarna. Syftet var att låntagarna därigenom skulle erhålla 1/3 av aktierna och av substansvärdet. genomfördes en spridning av aktierna i genom att aktier motsvarande av substansvärdet i bolaget delades ut av kassan till låntagare och personal i bolaget. I samband därmed skedde en första nyemission som omfattade . Nyemissionen och ägarspridningen gick till så att aktieägarna, för varje utnyttjad teckningsrätt, erhöll en aktie i i gåva utöver den tecknade aktien. Teckningsrätterna fördelades mellan omkring 760 000 låntagare och bolagets personal. Sammanlagt erhöll personalen en procent av nyteckningen. genomfördes ytterligare en nyemision som tillförde . Bolaget är noterat på och det finns ca 525 000 aktieägare i bolaget. Den verksamhet som kassan numera bedriver regleras i lagen (1992:701) om stadshypotekskassa (kassalagen). Enligt 1 § har kassan till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt ombildningslagen. Kassan skall därvid äga och förvalta aktier i . Vidare ankommer det på kassan att till och med låna upp medel genom utgivande av obligationslån som har lagts upp före utgången av 1994, i den omfattning och under de förutsättningar som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Kassan skall även låna ut medel till och förvalta dessa fordringar jämte kassans skulder. Slutligen skall kassan ordna regionala låntagarstämmor och ombudsstämma. Kassan kvarstår som ansvarig för den upplåning som skett före överlåtelsen till bolaget. Kassans låneskuld, som i huvudsak består av obligations- upplåning, ligger därmed kvar i kassan och avvecklas där allteftersom skulderna förfaller till betalning. Avvecklingen sker också genom att kassan återköper obligationer. För att öka säkerheten för kassans långivare finns, som ovan nämnts, en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. Regeringen har enligt kassalagen rätt att meddela föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden. Kassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Det förutsätts att grundfonden skall kunna trappas ned vartefter låneskulden förfaller. Grundfonden uppgår till . Kassan skall enligt förordningen (1992:1124) med reglemente för stadshypotekskassa betala en avgift till staten på av grundfondens belopp. Se vidare under avsnitt 5.3. 1991/92:119 anfördes bl.a. följande. Så länge grundfonden finns kvar till tryggande av utestående lån, bör kassan behålla ett tillfredsställande inflytande över verksamheten i . När låneskulden är slutligt reglerad , finns någon anledning att just kassan skall påverka bolagets verksamhet. Kassans aktieinnehav i bolaget bör då helt avvecklas. Sedan kassan avvecklat den utestående obligationsstocken och aktieinnehavet i , skall kassan likvideras. Enligt 7 § kassalagen skall besluta om användningen av kassans behållning efter likvidation. Regeringen bör lämna förslag till i den frågan så snart det är praktiskt möjligt. Stadshypotekskassan äger ca 41,5 miljoner aktier, vilket motsvarar av röster och kapital i . Av dessa är 9 miljoner A- aktier och 32,5 miljoner B-aktier. En aktie av serie B berättigar för räkenskapsår till en utdelning som med understiger den utdelning som beslutas för en aktie av serie A. I andra avseenden medför aktieslagen lika rätt. Värdet av aktierna beräknas , med utgångspunkt i gällande börskurs för A-aktien, vara ca . är moderbolag i en koncern som i övrigt utgörs av bl.a. dotterbolagen samt . Huvuddelen av rörelsen bedrivs i . bedriver verksamhet som är inriktad på sparmarknaden. är moderbolag i en koncern för förvaltning av fastigheter som har övertagits till skyddande av fordran. AB:s huvudsakliga verksamhet är kreditgivning mot säkerhet i fastigheter. är den näst största kreditgivaren och det största bostadsinstitutet i med en utlåning på vid utgången av . Detta motsvarar en marknadsandel på av den totala utlåningen i svenska kronor från bostads-institut. Av totala utlåning utgör utlåning mot säkerhet i småhus eller bostadsrätter. Den övriga utlåningen utgörs av lån till flerbostadshus eller kontors- och affärshus. har efterfrågan på bostadskrediter i varit svag, vilket i huvudsak kan förklaras av det låga byggandet och återbetalning av äldre lån. Detta har inneburit en viss nedgång av AB:s utlåningsstock. AB:s marknadsandel har även minskat något. 4.5 Marknaden för bostads- och fastighetskrediter Marknaden för bostads- och fastighetskrediter består i huvudsak av åtta institut varav endast ett, , inte ingår i en koncern som även driver bankrörelse. och är störst av bostadsinsitituten med vardera en kreditstock som överstiger . Övriga bankanknutna bostadsinstituts kreditstock uppgår till . ligger storleksmässigt mittemellan dessa två grupper med en utlåning på ca . Förutom bostadsinstituten bedriver också försäkringsbolagen och de större bankerna utlåning för finansiering av fastigheter. Dessa gruppers utlåning är väsentligt mindre och uppgår till omkring en tiondel av bostadsinstitutens. Utvecklingen med framför allt en stagnerande total utlåningsstock har inneburit hårdare konkurrens på fastighetskreditmarknaden i . Den internationella utvecklingen utmärks av bl.a. att ett antal sam- manslagningar av kreditinstitut skett . En orsak till detta är de kostnadsfördelar som anses följa med ökade volymer. Det är möjligt att den svenska marknaden kommer att följa detta mönster med sammanslagningar av kreditinstitut till större enheter i syfte att genomföra rationaliseringar med sänkta kostnader som följd. En sådan utveckling kan på vissa marknadssegment vara nödvändig för att bibehålla en lönsam verksamhet och för att skall kunna konkurrera på likvärdiga villkor med utländska institut. 5.1 Överföring och försäljning av aktier i Regeringens förslag: Aktierna i förs över från Stadshypotekskassan till staten för att säljas. bemyndigar regeringen att genomföra försäljningen. Försäljningslikviden skall användas till att minska statsskulden. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslogs en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har varit positiva till förslaget om överföring och försäljning av aktierna i . har påpekat att en förändring inträder genom att statens risk allmänt sett kan anses öka genom att kassan får ett mindre inflytande över och att detta förhållande särskilt bör beaktas vid en kommande prövning av köparen till aktierna. Stadshypotekskassan har anmärkt att den förutsätter att överföringen av aktierna till staten inte skall utlösa någon uttagsbeskattning hos kassan. Skälen för regeringens förslag: I prop. 1995/96:207 En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten lämnade regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten. I propositionen angavs att regeringen skulle återkomma till med förslag om försäljning av Stadshypotekskassans aktieinnehav i . Statens engagemang i stadshypoteksorganisationen Hypoteksinstituten har i ett historiskt perspektiv utgjort exklusiva redskap för att förverkliga mål som ställts upp av statsmakterna. Av detta följer att staten har haft särskilda omsorger om hypoteksinstituten. Med hänsyn till den långa tid under vilken dessa förhållanden varat är det naturligt att staten förknippas med ett huvudmannaskap för hypoteksinstituten. Stadshypoteksinstitutionen var före ombildningen uppbyggt på en organisatorisk princip om fördelning av ansvaret för ingångna förbindelser och inte, som för andra associationsformer, på en rätt till del i en förmögenhetsmassa i förhållande till gjorda insatser. Organisationsformen utgick från att ägarfunktion i traditionell mening saknas. Staten ställde ursprungligen en kostnadsfri garanti för upplåning. Den risk staten utsattes för genom garantin hölls på en låg nivå genom regleringen av organisationen. Detaljerade regler om samordning mellan kassans upplåning och föreningarnas utlåning samt låntagarnas ansvar utöver de egna lånen, reducerade statens risktagande. En låntagare i föreningen iklädde sig, i förhållande till sina förpliktelser, ansvar för andra låntagares bristande betalningsförmåga. I gengäld kunde låntagaren på grund av det statliga garantiåtagandet erhålla ett billigt lån. När lånet var återbetalt och låntagaren slutligen tillgodogjort sig förmånen av det billiga lånet upphörde medlemskapet och åtagandet. Låntagarnas solidariska ansvar för en förenings förbindelser upphörde . Därefter har låntagarna, utan att ikläda sig någon förpliktelse utöver det egna lånet, tillgodogjort sig förmånen av den statliga garantiförbindelsen. När ansvar för andras lån kunde aktualiseras hade låntagarna ett berättigat krav på att få sin mening representerad vid överväganden om hur verksamheten skulle bedrivas. Några andra bevekelsegrunder för inflytande för låntagare genom medlemskap har inte framkommit. Inte heller finns det något stöd för att staten haft andra syften i fråga om låntagarna/medlemarna än att tillhandahålla billiga krediter åt dem. 1991/92:119 s. 30 konstaterades att det med hänsyn till stads- hypoteksinstitutionens bakgrund och statens garantiåtagande inte framstår som rimligt att staten skulle vara beredd att medverka till att det egna kapital (fonderna), som via subventioner byggts upp till skydd för obligationsköparna och för att minska statens risktagande, hamnar utanför statens kontroll. Med subventioner avses i sammanhanget dels den skattebehandling stadshypoteksinstituten har haft, dels den garanti staten, utan eller mot måttlig ersättning, har ställt till organisationens förfogande. Ytterligare exempel på statens inflytande är att den ursprungliga stadshypoteksorganisationen tillkom genom beslut av och reglerades av en särskild lag och reglemente som fastställdes av regeringen. Även ombildningen av och den nuvarande lagstiftningen på området har beslutats av . I förarbetena till ombildningslagen sades exempelvis att en ombildning av bara kunde ske om staten garanterade hela ombildningsprocessen. Staten har även ett inflytande i Stadshypotekskassan genom att regeringen utser fem av ledamöterna i kassans styrelse, däribland ordföranden. Staten har också möjlighet att påverka upplösningen av kassan genom att regeringen beslutar om kassans likvidation och förfarandet därvid samt beslutar om användningen av kassans behållning efter likvidation. Av propositionen (s. 44) framgår att överskottet skall användas så att statens intressen tillgodoses.