prop · GK031D4 · 1997-01-01 00:00:00 — Revisorerna köper sin löneadministration av förvaltningskontoret. Förvaltningskontoret har inte tidigare debiterat revisorerna för administrationen av revisorernas arvoden. Denna kostnad uppgår till vilket revisorerna förutsätter att man får kompensation för. har inget att erinra mot revisorers medelsberäkning. En justering har emellertid gjort med anledning av en hyresförhandling mellan och revisorer. föreslår att revisorer erhåller kompensation för de ökade arvodena och den ökade hyreskostnaden och sammanlagt beviljas ett anslag om . Förslag till statsbudget för och uppbörd (utgiftsområde 3) 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 och 4 3.1 Inledning 4 3.2 Anslagsavsnitt 6 6 A1. Skattemyndigheterna 14 A3. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1.antar regeringens förslag till lag med anledning av bildandet av i län, 2.godkänner att de övergripande målen för verksamhet kompletteras i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet om , 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt följande uppställning. Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp tusental kr ramanslag 354 505 A 2. Skattemyndigheterna ramanslag 4 328 345 A3. ramanslag 1 031 858 Summa för utgiftsområdet 5 714 708 lag med anledning av bildandet av i län Härigenom föreskrivs följande. Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande i län eller i skall efter utgången av i stället gälla i län. Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. Till skatteförvaltning och uppbörd hänförs all verksamhet som bedrivs av skatteförvaltningen och . () svarar för den centrala ledningen av skatteförvaltningen och exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4. Rättsväsendet, avsnitt 8 Kronofogdemyndigheterna). RSV har också uppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om allmänna val. På regional nivå finns inom skatteförvaltningen 24 skattemyndigheter med sammanlagt 131 lokala skattekontor. Vid de lokala skattekontoren handhas förutom beskattning även folkbokföring och fastighetstaxering. För punktskatter och vissa arbetsuppgifter på mervärdesskattens område finns vid i ett för hela landet gemensamt särskilt skattekontor i . En viktig uppgift för skatteförvaltningen är att genom rationalisering av den s.k. grundhanteringen ge möjlighet till fortsatt utbyggnad av skattekontroll och riktad service, som kostnaderna för verksamheten begränsas. Fortsatt utveckling av organisation och arbetsformer, ökad användning av ADB och andra rationaliseringsåtgärder skapar utrymme för att minska resursåtgången inom skatteförvaltningen med ca . uppgift är att uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter och avgifter som tas ut vid införsel av varor samt att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. Vidare ansvarar verket för att samla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken. omfattar som är chefsmyndighet samt tolv regionala tullmyndigheter. Medlemsskapet i EU har lett till grundläggande förändringar beträffande gränsformaliteter och kontroll. Detta har bl.a. inneburit en kraftig minskning av arbetsvolymer vad gäller klarering av gods och transporter. Verkets dimensionering har därför anpassats till de nya förutsättningarna och har tidigare fattat beslut om en minskning av anslag med /96 - 1998. Denna fördelas med under /96 och under . Besparingsprogrammet kommer att genomföras som planerat. Den av beslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU 10, rskr. 1994/95:179) avseende budgetåren 1995/96, 1997 och 1998 ligger fast. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) aviserade regeringen att ytterligare besparingar på för utgiftsområdena 2 och 3 skulle tas ut . Preliminärt fördelades på utgiftsområde 3. I denna proposition föreslås att besparingarna skall vara . Även detta belopp är preliminärt. Fördelningen mellan utgiftsområdena 2 och 3 kan komma att ändras. Besparingarna har fördelats proportionellt mot storleken på myndighetsanslagen inom utgiftsområde 3. Ett underlag för den definitiva fördelningen finns ännu inte framtaget varför regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen 1998 med ett slutligt förslag. Ramen har får justerats ned med ca . Detta förklaras i allt väsentligt av att resurserna för den del av RSV:s verksamhet som avser exekutionsväsendet förts över från utgiftsområde 4 till utgiftsområde 3. Därutöver har vissa tekniska justeringar gjorts. Regeringen har lagt fram förslag till en lag om statsbudgeten (prop. 1995/96:220). I propositionen föreslås en ändrad anslagsstruktur för statsbudgeten. Anslagstypen förslagsanslag avvecklas. Obetecknade 1000- kronorsanslag, som varit avgiftsfinansierade verksamheters anknytning till statsbudgeten avvecklas också. Avgiftsfinansierade verksamheter med full kostnadstäckning redovisas i fortsättningen inte över statsbudgeten. Förslagen innebär att vissa anslag har tagits bort eller förändrats. Inom utgiftsområde 3 har ett anslag tagits bort. Förändringen redovisas nedan under anslaget till skattemyndigheterna. Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 3 blir sammantaget följande (): UtgiftAnvisatUtgifts- FörslagBeräknatBeräknat prognos därav 1994/951995/961995/96 1996 1997 1998 1999 och Tullverket5 6008 4928 9426 2015 7155 7775 975 (anslagen A1 och A2) Det övergripande målet för beskattningsverksamheten är att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar. Det övergripande målet för folkbokföringen är att för olika samhällsfunktioner tillhandahålla fullständig och korrekt basinformation med god tillgänglighet. Det övergripande målet för fastighetstaxeringen är att fastställa och till- handahålla information om taxeringsvärden i enlighet med vad som åsyftas med gällande författningar. - Grundhanteringen skall rationaliseras ytterligare för att ge utrymme för förstärkt skattekontroll och flyttningskontroll. - Träffsäkerheten i kontrollverksamheten skall förbättras genom utveckling av effektivare redskap för urval av kontrollobjekt m.m. - Kvaliteten i verksamheten skall höjas genom kompetensutveckling och utveckling av metoder för kvalitetssäkring. - i skall bilda en myndighet. - Särskilda insatser skall göras för att stärka skatteförvaltningens medverkan i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Med grundhantering menas de moment i arbetet som är nödvändiga för att skattesystemet och folkbokföringen skall fungera, t.ex. registrering av de skattskyldiga och av uppgifter i deklarationer och kontrolluppgifter. Utanför grundhanteringen faller först och främst kontrollverksamheten, dvs. alla former av granskning som går utöver det absolut nödvändiga, och processföring. Även riktade informationsinsatser och andra insatser som syftar till att förebygga felaktigheter i redovisningen och betalningen av skatter och avgifter faller utanför grundhanteringen. Lagstiftningsarbetet och utvecklingsarbetet inom skatteförvaltningen är i hög grad inriktade på att rationalisera grundhanteringen för att på det sättet skapa resursutrymme för förstärkningar på skattekontrollens områ- de. Av avgörande betydelse, inte minst för de skattskyldiga, har de ytterligare förenklingar i deklarationsförfarandet varit som infördes . Andra viktiga inslag i rationaliseringsarbetet är införande av nya tekniska hjälpmedel för datafångst och ärendehandläggning. I vissa fall har det krävts omfattande lagstiftningsarbete för att bereda väg för önskade förändringar. De bestämmelser om elektronisk dokumenthantering inom skatteförvaltningen som har införts skapar förutsättningar för en mera rationell och mindre resurskrävande hantering . Även införandet av ett för flera skatter och avgifter ge- mensamt skattekonto kommer att bidra till en mer rationell grundhantering (jfr SOU 1996:100). Bland de många förslag till lagstiftningsåtgärder som RSV lagt fram i den fördjupade anslagsframställningen tar flera sikte just på sådana rationaliseringar som diskuterats. På ett par punkter har förslagen redan lett till lagstiftning och regeringen räknar med att lägga fram ytterligare förslag med denna inriktning. Syftet med rationaliseringarna är alltså bl.a. att skapa utrymme för en fortsatt utbyggnad av skattekontrollen. Därutöver har statsmakterna beslutat om ett resurstillskott till skatteförvaltningen för förstärkning av kontrollen inom vissa angivna områden. Särskilda medel för förstärkt skattekontroll har tillförts successivt och uppbyggnaden har slutförts innevarande budgetår, när skatteförvaltningen disponerar , på tolvmånadersbasis, för detta ändamål. Särskilda avkastningskrav har ställts på de extra medlen och återrapporteringskraven är noga angivna i regleringsbrevet. Den utökade kontrolluppgiftsskyldighet för utbetalare av olika ersättningar m.m. som varit en förutsättning för det förenklade deklarationsförfarandet har också gett en förbättrad kontroll vad gäller den stora massan av skattskyldiga. Utredningsarbete pågår med sikte på ytterligare förbättringar i detta avseende (se bl.a. dir. 1995:12). Det arbete som har bedrivits av RSV med att utveckla ADB- hjälpmedel för bl.a. urvalet av kontrollobjekt på såväl företagsbekattningens som personbeskattningens och folkbokföringens område kommer enligt regeringens bedömning att förbättra träffsäkerheten i kontrollarbetet och på det sättet bidra till att öka avkastningen på insatta resurser. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen av kon- trollverksamheten. Med hänsyn till bl.a. betydelsen av korrekta uppgifter om bosättning för att komma till rätta med överutnyttjande av olika förmåner är det vidare angeläget att öka kontrollintensiteten inom folkbokföringen. Arbete pågår också med höja kompetensnivån och därmed skapa förutsättningar för bättre kvalitet i verksamheten. Det gäller bl.a. revisionsområdet, där en kompetensprofil för skatterevisorer har lagts fast av RSV. Revisionsverksamheten är också ett område där särskilda insatser görs för att utveckla uppföljningen med inriktning på kvalitetsaspekter. Även i övrigt har kvalitetsfrågorna ägnats större uppmärksamhet . Regeringen kommer i regleringsbrevet att precisera kraven på återrapportering i fråga om kvalitetsutvecklingen. En skattemyndighet i län finns en skattemyndighet i varje län. Statsmakterna har beslutat att de två nuvarande länen i fr.o.m. skall utgöra ett län (prop. 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206). För skatteför- valtningen ger en motsvarande sammanslagning av myndigheterna möjlighet att effektivisera verksamheten och förbättra kompetensen vad gäller vissa specialfunktioner. Regeringen föreslår därför att det från samma tidpunkt skall finnas endast en skattemyndighet i det nybildade län. Skattemyndigheternas verksamhet innefattar en stor mängd löpande kontakter med skattskyldiga och arbetsgivare. Den operativa verksamheten har således en lokal anknytning och måste i huvudsak vara lokaliserad utifrån var underlaget i form av befolkning och företag finns. Vad gäller har verksamheten sin tyngdpunkt i och kommer liksom att till övervägande del bedrivas från kontor i denna region, främst . Att förlägga myndighetens ledningsfunktioner till någon annan ort än den där verksamheten har sin tyngdpunkt skulle oundvikligen leda till effektivitetsförluster. skall därför vara säte för den nya myndigheten. Eftersom den operativa verksamheten i län i allt väsentligt kom- mer att bedrivas som och merparten av länets samlade resurser för lednings- och stödfunktioner finns i blir konsekvenserna av sammanslagningen vad gäller personalens tjänstgöringsorter små. För att det inte skall råda någon tvekan om vad som efter utgången av skall gälla om t.ex. omprövning av beslut som fattats av någon av de tidigare myndigheterna bör det i en särskild lag föreskrivas att det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande dessa efter nämnda tidpunkt i stället skall gälla den nya myndigheten. Förslaget till en sådan lag har utarbetats inom , efter samråd med RSV. Av den föreslagna lagen följer bl.a. att den nya myndigheten har all den åtkomst till och förfoganderätt över register som någondera av de tidigare myndigheterna skulle ha haft om den funnits kvar. Bekämpning av ekonomisk brottslighet arbete, främst revisionsverksamheten, har stor betydelse för resultatet av samhällets ansträngningar att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Det gäller naturligtvis i första hand beivrandet av skatte-b- rott, men även annan ekonomisk brottslighet upptäcks och utreds i stor omfattning som ett led i skattekontrollen. På detta område samverkar myn- digheterna inom skatteförvaltningen nära med en rad andra myndigheter, såsom polis- och åklagarmyndigheter, kronofogdemyndigheter, , , m.fl. Företrädare för skatteförvaltningen (och kronofogdemyndigheterna) ingår också sedan starten i Riksenheten mot ekonomisk brottslighet. RSV har i den fördjupade anslagsframställningen föreslagit att skatte- myndigheterna ges möjlighet att under åklagares ledning medverka i vissa brottsutredningar och dessutom ges vissa utökade befogenheter när det gäller efterforskning. I rapporten ekobrottsbekämpning (Ds 1996:1) uttalar sig regeringens ekobrottsberedning principiellt för en s.k. skattekriminalreform, vilket är en något större reform än den RSV har föreslagit. Beredningen utreder f.n. denna fråga vidare. Regeringens preliminära bedömning är att skatteförvaltningens uppgifter bör utvidgas i den riktning som följer av beredningens principförslag. Ett slutligt förslag beräknas kunna läggas fram . RSV har avgett dels årsredovisning för /95, dels särskild resultatredovisning för . På grund av verksamhetens ka- lenderårsbundna karaktär behandlas i årsredovisningens resultatredovisningsdel i första hand verksamheten . Utgifterna för beskattningsverksamheten ökade 1995 i löpande priser till ca 3,9 mdkr. Orsaken är främst nyrekryteringen för den förstärkta skattekontrollen. Huvuddelen av skatteförvaltningens kostnader är hänförliga till beskattningsverksamheten. Folkbokföringen svarar för . Kostnaderna för fastighetstaxeringen varierar mellan åren beroende på om någon allmän fastighetstaxering genomförs eller inte, och motsvarade av de totala kostnaderna. Redovisningen av personalresursernas användning visar för perioden - 1995 en minskning av resursinsatserna inom alla funktioner utom skrivbordskontroll, revision, materiellt stöd och administrativ utveckling. Inom funktionen skrivbordskontroll har personalinsatsen mer än fördubblats . Inom den operativa verksamheten har en förskjutning också skett framför allt från inkomstskatt till mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. Inom folkbokföringen minskade antalet ärenden med jämfört med . Andelen ärenden som avgjordes ökade marginellt till . Antalet ärenden där flyttningskontroll gjordes ökade med . förbereddes och inleddes allmänna småhustaxe-ring, som är den första registerbaserade fastighetstaxeringen. Den omfattar drygt 2,3 miljoner enheter. För av dessa kunde färdiga taxeringsförslag skickas ut. användes också scanning av deklarationer m.m för att undvika det tidigare omfattande arbetet med sortering och hantering av deklarationerna. På inkomstskattens område har antalet jämkningar minskat jämfört . Det nya, ytterligare förenklade deklarationsförfarandet tillämpades . Antalet förenklade deklarationer ökade med ca 1,5 miljoner till 5,4 miljoner. Andelen ändrade deklarationer, som hade ökat markant 1994, minskade något. I arbetet med källskatt och arbetsgivaravgifter hanterades 2,9 miljoner uppbördsdeklarationer från ca 285 000 registrerade arbetsgivare. Granskningen resulterade i 173 500 fastställelsebeslut, en kraftig ökning jämfört med som dock enligt RSV främst beror på ändrade rutiner. Uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter ökade , vilket förklaras av såväl en ökning av lönesumman som en höjning av uttagsprocenten. flyttades mervärdesbeskattningen vid EG-handel från till skatteförvaltningen. Antalet deklarationer ökade , främst därför att skattskyldiga med EG-handel redovisar skatten . Antalet fastställelsebeslut på grund av offensiv granskning motsvarade av det totala antalet deklarationer.Inom revisionsverksamheten har antalet avslutade revisioner, efter en nedgång 1994, åter ökat. Verksamheten har dock antalsmässigt inte helt nått upp till nivå. Ökningen gäller i allt väsentligt s.k. urvalsrevision. Inom detta område har revisionsfrekvensen, mätt som antal revisioner i förhållande till antalet företag med anställda och med en lönesumma , ökat till . Frekvensen varierar dock starkt mellan länen. Antalet brottsanmälningar har ökat, främst vad gäller uppbördsbrott. Även i fråga om brottsanmälningar finns det stora skillnader mellan länen, något som har belysts genom en undersökning som RRV gjort av anmälningarna i tre län (RRV 1996:32). Av de särskilda medel som skatteförvaltningen disponerar för förstärkt skattekontroll har använts på personbeskattningens område, bl.a. för riktad kontroll av värdepapperstransaktioner. RSV redovisar bedömningen att den direkta avkastningen i form av ändringar sedan utbyggnaden startade på personbeskattningens område motsvarar fem gånger insatta resurser. Till detta kommer en indirekt (preventiv) effekt bl.a. av att riktade kontroll offentliggjordes före deklarationstidpunkten. har sammanlagt rekvirerats av skattemyndigheterna för den förstärkta kontrollen på företagsbekattningens område. De höjda debiteringarna som ett resultat av kontrollprojekten uppgår till drygt 2 mdkr, varav närmare hälften är mervärdesskatt. Även här tillkommer en preventiv effekt, vars storlek dock enligt RSV är svår att beräkna. Utgångspunkter för en samlad resultatbedömning Verksamhetens resultat bör bedömas utifrån de verksamhetsmål som anges för /96. Dessa följer strukturen i den uppföljningsmodell som RSV tagit fram. De huvudsakliga resultatkriterierna är enligt denna modell beskattningseffektivitet, uppbördseffektivitet, kvalitet och produktivitet. Beskattningseffektiviteten uttrycker förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt. Effektiviteten skall förbättras genom dels åtgärder som stärker de skattskyldigas frivilliga medverkan, dels kontrollinsatser. De senare skall ge såväl direkt effekt i form av ändrade debiteringar, när det finns skäl för det, som preventiv effekt, och skall bedömas utifrån dels det beloppsmässiga utfallet, dels revisionsfrekvens och ändringsfrekvens inom skrivbordskontrollen. Ändringsfrekvensen har ökat för såväl inkomstskatt och mervärdesskatt som, framför allt, arbetsgivaravgifter och källskatt. Beträffande det beloppsmässiga utfallet av kontrollverksamheten gör RSV vissa reservationer för svårigheter i mätningarna. Det totala utfallet var ca 11,5 mdkr 1995 (12,5 mdkr 1994). Ett mått på effektiviteten i uppbörden kan vara antalet betalningsuppmaningar på grund av försenad betalning i förhållande till det totala antalet debiteringar. RSV konstaterar att det saknas underlag för att jämföra detta mått över tiden. Sådant underlag kommer emellertid att bli tillgängligt kommande år. Ett annat mått på uppbördseffektiviteten är överensstämmelsen mellan preliminär och slutlig skatt. Mätt som kvoten mellan kvarskatt och fyllnadsbetalningar å ena sidan, och slutlig skatt å den andra, förbättrades överensstämmelsen inkomståren 1990 - 1993, men försämrades . Enligt RSV torde detta främst bero på ökade realisationsvinster och företagsvinster. Kvalitetsuppföljning kan ske på olika sätt. En aspekt på kvalitet är att handläggningstiderna hålls på en acceptabel nivå. Av den redovisning som lämnats framgår att genomsnittstiden för omprövning minskade påtagligt och ytterligare något 1995. Produktivitetsutvecklingen är intressant inte minst mot bakgrund av statsmakternas krav på att grundhanteringen skall rationaliseras för att ge ökat resursutrymme för offensiv verksamhet. Mätningar där prestations-volymen har ställts mot utgifterna har gjorts bl.a. av Statskontoret (Den offentliga sektorns produktivitetsutveckling - 1992, Ds 1994:24), som med denna metod visade på en produktivitetsökning inom skatteförvaltningen på . Mätt på motsvarande sätt sjönk därefter produktiviteten med , enligt RSV:s egna beräkningar. Som verket påpekar i sin resultatredovisning beaktas med denna metod inte alls produktivitetsutvecklingen inom kontrollverksamheten. Här möter man också betydande svårigheter i form av bl.a. omläggningar av rutiner som försvårar jämförelser över tiden. Dessutom är prestationerna inte stereotypa på samma sätt som t.ex. grundhanteringen av inkomna deklarationer. Vidare saknas i fråga om skrivbordskontrollen möjlighet att mäta antalet utförda kontroller. Bara i de fall dessa leder till beslut om någon ändring syns de i statistiken. Med dessa reservationer har RSV redovisat en produktivitetsutveckling för beskattningverksamheten som helhet som, beroende på vilket man väljer av två alternativa beräkningssätt, ligger mellan för tiden - 1995. I denna beräkning är produktiviteten i stort sett oföränd-rad . Den verkligt stora ökningen inträffar 1994. RSV har i anslagsframställningen också redovisat en bedömning av effekterna av de förändringar vad gäller finansierings- och styrformer m.m. för ADB- verksamheten som genomförts , och redogjort för verkets principiella syn på den fortsatta utvecklingen. Viktiga inslag i de förändringar som gjorts är att medlen för teknikstöd flyttats från anslaget till RSV till användarmyndigheternas anslag och att de tidigare, regionala dataenheterna förts över till den användarfinansierade resultatenheten DataService vid RSV, som driften koncentrerats till några få orter. Ett utvecklingsarbete har bedrivits för att etablera tydliga beställar-utförarrelationer och stärka systemägares och användares kompetens som beställare av tekniktjänster. Ansatser har gjorts att konkurrensutsätta den egna . RSV har som alternativ till nuvarande ordning övervägt bl.a. att införa mera renodlade marknadslösningar för hela ADB-servicen, antingen genom att sälja ut verksamheten till intressenter på marknaden eller genom att starta ett kommersiellt ADB-organ i egen regi. Dessa alternativ har förkastats. Den handlingslinje för fortsatt effektivisering som RSV lägger fast bygger i stället på nuvarande styrsystem. Inom dettas ram skall inslagen av konkurrens öka. Däremot avser RSV inte att satsa på att utveckla försäljning av ADB-tjänster på marknaden. Synpunkter på ADB-verksamheten har också framförts av bl.a. RRV, som särskilt framhållit att ett internt avkastningskrav på denna verksamhet, något som tillämpats av RSV, inte är förenligt med att resultatenheten DataService enligt regleringsbrevet är nollbudgeterad. Regeringen bedömer resultatet av verksamheten 1994 och 1995 som helhet som tillfredsställande. Den bedömningen bygger regeringen på att det för flera viktiga resultatkriterier har redovisats en utveckling i önskad riktning. Det gäller t.ex. ändringsfrekvensen och handläggningstiderna vid omprövning. Mindre tillfredsställande är de svårigheter som uppenbarligen finns att uppnå överensstämmelse mellan preliminärt och slutligt skatteuttag, och att produktivitetsutvecklingen visar tecken på att bromsas upp. Det bör dock understrykas att det finns en betydande osäkerhet i produktivitetsmätningarna. visar den redovisning som RSV lämnat på en mängd återstående svårigheter att mäta resultatet på ett tillförlitligt sätt. Delvis är det fråga om svårigheter som kommer att övervinnas genom att man bygger upp tidsserier i den nya uppföljningsmodellens struktur. På andra områden krävs ytterligare arbete. Det gäller t.ex. prestationsmätningar vad gäller skrivbordsgranskning och belysning av kvalitetsaspekterna på verksam-heten.