prop · GK031D15 · 1997-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för Näringsliv (utgiftsområde 24) 1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3 2 Inledning.................................................. 5 3 A. Näringspolitik............................................8 3.1 Allmänt...............................................8 3.2 Anslag...............................................11 A 1. : Förvaltningskostnader................................11 A 2. Småföretagsutveckling................................14 A 3. Stöd till kooperativ utveckling......................16 A 4. Turistfrämjande......................................17 A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m...19 A 6. Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen.....................................20 A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m....................................21 A 8. Avgifter till vissa internationella organisationer...23 A 9. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m................24 A 10. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning............................28 Teknologisk infrastruktur................................30 4.1 Allmänt..............................................30 4.2 Anslag...............................................31 B 1. Patentbesvärsrätten..................................31 B 2. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet.................................32 B 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser...........................34 B 4. ....................................36 B 5. ..............................39 B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m...................................41 4.3 Övriga frågor........................................44 4.3.1 Avgiftsfinansierad verksamhet........................44 5 C. Konkurrensfrågor.........................................48 5.1 Allmänt..............................................48 5.2 Anslag...............................................49 C 1. .....................................49 C 2. Konkurrensforskning..................................51 5.3 Övriga frågor........................................52 5.3.1 Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete..........52 5.3.2 Avgiftsfinansierad verksamhet........................53 Teknisk forskning och utveckling.........................55 6.1 Allmänt..............................................55 6.2 Anslag...............................................56 D 1. Teknisk forskning och utveckling.....................56 D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader.................59 D 3. Rymdverksamhet.......................................60 D 4. Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet....................................62 D 5. Bidrag till .............63 7 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande.........64 7.1 Allmänt..............................................64 7.2 Anslag...............................................65 E 1. .....................................65 E 2. Exportfrämjande verksamhet...........................66 E 3. ..................................68 E 4. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning..................................76 E 5. 8 F. Konsumentfrågor..........................................81 8.1 Allmänt..............................................81 8.2 Resultatinformation..................................82 8.3 Anslag...............................................82 . .........................87 F 4. ..............................88 F 5. Stöd till konsumentorganisationer....................89 F 6. Stöd till konsumentforskning.........................90 F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter...............92 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner disponeringen av anslaget A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. i enlighet med vad regeringen förordar, 2. godkänner att de övergripande målen för verksamheten inom geologiska undersökning skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget A 9), 3. godkänner de riktlinjer för den maringeologiska verksamheten inom geologiska undersökning som regeringen förordar (anslaget A 9), 4. godkänner att det övergripande målet för geovetenskaplig forskning skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget A 10), 5. godkänner att de övergripande målen för den mättekniska verksamheten inom Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll ansvarsområde skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget B 3), 6. godkänner att de övergripande målen för verksamheten inom ansvarsområde - 1999 skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (anslaget B 5), 7. godkänner att de övergripande målen för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll uppdragsverksamhet skall vara i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.3.1), 8. godkänner inriktning av verksamheten för som regeringen förordar (avsnitt 5.3.2), 9. bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveckling som inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst , högst , högst och högst (anslaget D 1), 10. medger att eventuella reservationer /96 på tolfte huvudtitelns reservationsanslag . Teknisk forskning och utveckling samt reservationsanslag . Informationsteknologi överförs som anslagssparande till ramanslaget D 1. Teknisk forskning och utveckling och får användas enligt vad regeringen anför (anslaget D 1), 11. bemyndigar regeringen att ikläda staten nya förpliktelser för betalningar inom rymdverksamhet om högst (anslaget D 3), 12. godkänner regeringens förslag att ordinarie garanti- verksamhet skall bedrivas i ett system med resultatkravet att verksamheten totalt sett skall vara självbärande över tiden (anslaget E 3), 13. godkänner vad regeringen har uttalat om krav på den underliggande exportaffären vid beviljande av säkerhetsgaranti (anslaget E 3), 14. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av en statsgaranti till ett belopp av högst 100 för det ordinarie garantisystemet (anslaget E 3), 15. medger att staten åtar sig ett betalningsansvar i form av en statsgaranti till ett belopp av högst 3 för investeringar i utlandet (anslaget E 3), 16. godkänner regeringens förslag att får obegränsad upp- låningsrätt i bl.a. (anslaget E 3), 17. bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen utser att besluta om löftesprovisionen inom det statsstödda exportkreditsystemet (anslaget E 4), 18. för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp (tusental kr) : Förvaltningskostnader ramanslag 353 268 A 2. Småföretagsutveckling ramanslag 106 393 A 3. Stöd till kooperativ utveckling ramanslag 6 500 A 4. Turistfrämjande ramanslag 81 374 A 5. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. ramanslag 12 500 A 6. Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen obetecknat anslag 15 000 A 7. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. ramanslag 25 000 A 8. Avgifter till vissa internationella organisationerramanslag 24 329 A 9. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. ramanslag 124 921 A10. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ramanslag 4 860 B 1. Patentbesvärsrätten ramanslag 11 021 B 2. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet ramanslag 12 975 B 3. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser obetecknat anslag 8 760 B 4. ramanslag 36 520 B 5. ramanslag 15 150 B 6. Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. ramanslag 77 802 C 1. ramanslag 62 271 C 2. Konkurrensforskning ramanslag 1 736 D 1. Teknisk forskning och utveckling ramanslag 783 447 D 2. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader ramanslag 14 270 Rymdverksamhet ramanslag 576 091 D 4. Bidrag till Stiftelsen vetenskapliga attachéverksamhet obetecknat anslag 32 533 D 5. Bidrag till obetecknat anslag 5 467 E 1. ramanslag 48 169 E 2. Exportfrämjande verksamhet ramanslag 136 051 E 3. ramanslag 120 000 E 4. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ramanslag 16 500 E 5. Investeringsfrämjande ramanslag 41 000 . ramanslag 5 888 . ramanslag 69 445 . ramanslag 13 788 F 4. ramanslag 5 945 F 5. Stöd till konsumentorganisationer ramanslag 4 100 F 6. Stöd till konsumentforskning ramanslag 2 070 F 7. Bidrag till miljömärkning av produkter obetecknat anslag 4 600 Summa för utgiftsområdet 2 859 744 Presentation av utgiftsområde 24. Inom verksamhetsområdet återfinns verksamheter som syftar till att underlätta utveckling och expansion av små och medelstora företag samt småföretagsamhet i kooperativ form. Vidare rymmer verksamhetsområdet det statliga turistfrämjandet genom aktiviteterna inom dels Turistdelegationen och dels det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget, . Dessutom finns anslag för att täcka vissa förluster vid garantigivning m.m. Inom verksamhetsområdet finns också anslag för omstrukturering av vissa företag med statligt ägande. Vidare återfinns , , och geologiska undersökning, SGU, inom verksamhetsområdet. Inom verksamhetsområdet infrastruktur finns ansvar för immaterial- och associationsrätt genom , , och Patentbesvärsrätten, PBR, ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll genom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC. För elsäkerhet och brand- och explosionssäkerhet ansvarar respektive . Vidare lämnar staten bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen genom SIS-Standardiseringen i . Uppgifter inom statens ansvar för provnings- och mätteknisk forskning och utveckling utförs av , . Under verksamhetsområdet ryms i första hand de frågor som rör uppgifter med att tillämpa konkurrenslagstiftningen och att i övrigt främja konkurrensen. Häri ryms också stöd till konkurrensforskning. Under verksamhetsområdet redovisas också länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete. Dessa insatser görs i samverkan med . Slutligen behandlas även verksamheten vid . Nämnden är en fristående och helt avgiftsfinansierad myndighet. Inom verksamhetsområdet forskning och utveckling bedrivs verksamhet av , , och Rymdstyrelsen som initierar och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Under verksamhetsområdet anvisas även medel för det svenska deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet inom , , och bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet, STATT, samt , . Inom verksamhetsområdet , export- och investeringsfrämjande redovisas verksamheten vid , exportfrämjande verksamhet genom Exportråd, exportkreditgarantiverksamheten genom , statsstödd exportkreditgivning genom AB samt investeringsfrämjande verksamhet genom Delegationen för utländska investeringar i (Invest in ). Inom verksamhetsområdet anvisas medel för konsumentpolitiska ändamål. har antagit nya konsumentpolitiska mål (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). Inom verksamhetsområdet redovisas verksamheten vid , , och . Vidare ryms frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Utgångspunkter för besparingar och prioriteringar Utgångspunkten för regeringens förslag till budget för utgiftsområdet har varit inriktningen av de besparingsbeting på offentlig konsumtion som godkänt (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300), de besparingar som aviserades i den s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1994/95:150 bil. 1 s. 60) samt den besparing på teknisk forskning och utveckling som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150 s. 97). Totalt rör det sig för utgiftsområdet om neddragningar motsvarande eller . Regeringen avser följa upp konsekvenserna av dessa besparingar. Ramen på utgiftsområdet skiljer sig i jämförelse med det preliminära belopp för utgiftsområdet som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1995/96:150). Ramen har för ökat med . Skillnaden beror på omdisponering inom Närings- och ram. Till över- vägande del utgörs omdisponeringarna av att de delar av förvaltnings- medel som tidigare legat på sakanslag nu förs över till förvaltnings- anslag. En del av den besparing på utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling som regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen har lagts på utgiftsområde 24 Näringsliv. Dessutom har förts över från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som viss kompensation för ökade lokalkostnader i samband med att principen om full kostnadstäckning införts vid finansiering av forskare vid universitet och högskolor. Till utgiftsområde 5 och internationell samverkan har förts anslaget Europainformation, vilket motsvarar . Ramen för utgiftsområde Näringsliv uppgår för till , för preliminärt till och för preliminärt till . Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 24 framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 A. Näringspolitik 6891 927 1 025 607 754 715 698 Teknologisk infrastruktur 159 259 258 174 162 158 161 C. Konkurrensfrågor 57 98 97 70 64 64 64 Teknisk forskning och utveckling 1 445 2 489 2 437 1 863 1 412 1 267 1 297 E. Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande 483 419 619 416 362 284 252 F. Konsumentfrågor 113 157 169 122 106 105 108 Totalt för utgiftsområde 24 2 946 4 349 4 605 3 251 2 860 2 594 2 579 anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 3 A. Näringspolitik -------------------------------------------------------------------- | Näringspolitikens främsta uppgift är att medverka till en | | halvering av den öppna arbetslösheten till . | | Till följd av beslut i anledning av | | sysselsättningspropositionen disponerar regeringen 1 miljard | | kronor för nya, offensiva insatser för tillväxt, förnyelse och | | småföretagsutveckling. | | En ny tillväxtorienterad regional näringspolitik påbörjas under| | /96 och kommer att utvecklas ytterligare | | 1997, bl.a. genom en utvecklad näringspolitik för landsbygden | | med inriktning mot turism, livsmedelssektor och skogssektor. | | Ytterligare åtgärder för att främja framväxten av kunskapsintensiva| | mindre företag kommer att vidtas. | | Regeringen avser även att fortsätta de | | hittillsvarande insatserna för att utveckla småföretag, inklusive| | kooperativa företag, och på turistnäringen i syfte att dessa | | delar av näringslivet skall kunna bidra till en högre tillväxt | | och sysselsättning. Det sker genom bl.a. | | AB, och Turistdelegationen. Regeringen avser att fortsätta satsningen på utveckling av små- och medelstora företag och turistnäringen. Dessa företagsgrupper kan med viss stimulans från samhället bidra till en högre tillväxt och ökad sysselsättning. Utgående från regeringens mål för sysselsättningen framstår de små och medelstora företagens kompetensförsörjning som en viktig angelägenhet för samhället i sin helhet. Staten vidtar därför åtgärder som stärker de små och medelstora företagens kompetens. I den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) redogör regeringen för de små och medelstora företagens betydelse för tillväxt och sysselsättning. Särskild vikt läggs vid en förstärkning och vidareutveckling av den regionala och kommunala näringspolitiken. beslut på grundval av propositionen medför att småföretagen främjas på ett flertal olika sätt. Arbetsgivaravgifterna sänks för främst de små företagen som skatteuppbörden underlättas och beskattningen av fåmansbolagen ses över. Den statliga satsningen på internationell marknadsföring av som turistland ökar i syfte att stärka konkurrenskraften inom detta område. Vidare underlättas teknikspridning och exportansträngningar som de mindre och medelstora högskolorna får utökade resurser för kunskapsöverföring till småföretagen. Kvinnor får vidgade möjligheter till starta-eget-bidrag. Sammanlagt disponerar regeringen för att genomföra nya, offensiva insatser för att näringslivet skall kunna växa och anställa fler människor. Det är också en viktig utgångspunkt för regeringens förslag på området att de åtgärder som vidtas skall leda till ett ökat samarbete mellan människor från skilda miljöer som har något att lära av varandra. Förutsättningarna för detta finns på lokal nivå. Det är där sådana sociala system kan byggas som kan utgöra lärande organisationer och som kan ha varaktighet i tiden, baserat på ömsesidig nytta för de deltagande aktörerna. finns ett stort behov av nya idéer för att starta nya företag och för att utveckla redan existerande verksamheter. som nation behöver tillväxt, engagemang och tänkande i nya banor. Innovationernas effekt på tillväxt, levnadsstandard och sysselsättning är viktiga och nödvändiga, men otillräckliga, så länge som vidtagna åtgärder endast förbättrar existerande produktion. För uthållig tillväxt och hög sysselsättning krävs också en kontinuerlig förnyelse av varor och tjänster. Därför behövs ett stort och variationsrikt flöde av nya upptäckter, nya innovationer och nya applikationer. Det är angeläget att olika former av småföretag utvecklas. En fortsatt sats- ning på stöd och information till personer som vill starta kooperativa små- företag sker. Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) finns etablerade på 20 orter spridda över landet och utgör därigenom ett viktigt inslag i den nya regionala näringspolitiken. Det är regeringens ambition att underlätta framväxten av nya kooperativa företag och att öka kunskaper om den kooperativa företagsformen. Regeringen skall utveckla en mer aktiv näringspolitik för landsbygden. Det är angeläget inte bara av näringspolitiska skäl, utan också ur regional- och miljöpolitisk synvinkel. Regeringen avser att tillsätta en kommitté som skall analysera vilka om- ställningar som krävs för att stärka den svenska livmedelssektorns konkurrenskraft. Analyserna skall ligga till grund för bedömningar av möjligheterna att underlätta strukturomvandlingen i branschen. Utredningen skall bedrivas skyndsamt och lämna ett förslag till regeringen senast . tillkallades en utredning om statens roll för främjande av den svenska gruvnäringens utveckling (N 1995:13). Utredningen skall belysa och lämna förslag till olika frågor inom gruv- och mineralområdena. Utredningen skall ha slutfört sitt arbete . Utredningens rapport kommer att ligga till grund för regeringens ställningstaganden inom gruv- och mineralområdena. () har tidigare täckt sina för- valtningskostnader dels från ett anslag : Förvaltningskostnader, dels från olika anslag för de program som verket administrerar. Regeringen föreslår nu att förvaltningskostnaderna får belasta endast det särskilda anslaget för detta och att program- eller sakanslagen skall belastas endast med utbetalningar till t.ex. företag, forskare och organisationer och inte med administrativa kostnader. Detta medför att förvaltningsanslaget räknas upp betydligt och att ett antal sakanslag minskas i motsvarande mån. kommer inte genom den ändrade anslagsredovisningen att få ökade administrativa resurser. har i sitt betänkande Kompetens och kapital (SOU 1996:69) lämnat en rad förslag för att bl.a. effektivisera och samordna olika stöd till företag inom arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiken. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och en förteckning över remissinstanserna redovisas under Utgiftsområde 19 Regional utveckling. Där redovisar regeringen också sina förslag till förändringar av vissa av de regionalpolitiska stödformerna. En sammanställning av remissyttrandena finns att tillgå i Närings- och (dnr N96/1012). På det näringspolitiska området har utredningen redovisat endast vissa avgränsade förslag, med hänsyn till att stöden på detta område av utredningen bedöms vara av begränsad omfattning och ha en adekvat inriktning. Utredningen föreslog bl.a. att skulle avsätta ytterligare resurser för lån till kvinnliga företagare och i sin rådgivning särskilt uppmärksamma invandrarföretagares situation. På dessa punkter har gett s.k. ägardirektiv till . Utredningen föreslog också en utökning av resurser för såddfinansiering. Vidare föreslog utredningen att regeringen skulle uppdra åt att i samråd med och utformning av ett nytt system med lånegarantier enligt nederländsk förebild. Ledningen för har efter överläggningar med företrädare för regeringen aviserat att senast kommer att närmare utreda om ett sådant garantisystem behövs och hur det skulle kunna utformas. Utredningen förslog också en förstärkt information om de åtgärder som samhällets organ vidtar för att främja information, rådgivning och kompe- tensutveckling för småföretag. Regeringen har givit ett uppdrag till landshövdingarna i samtliga län att samla berörda parter för att utifrån lokala och regionala förutsättningar ta fram konkreta, aktionsinriktade ågärder för att bl.a. främja företagsutveckling. Vidare avser regeringen att besluta om en delegation som skall lämna förslag till förenklingar för småföretagen i syfte att bl.a. underlätta nyetablering och tillväxt i småföretagssektorn. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområde Näringspolitik framgår av följande sammanställning (): Utgift Anvisat Utgiftsprognos Förslag Beräknat därav 1994/95 1995/96 1995/96 1996 1997 1998 1999 A. Näringspolitik 688,71 926,8 1 024,9 607,4 754,1 715,5 697,6 1 Exkl. anslaget Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (-6 ). 1994/95 Utgift 192 7001 Reservation 24 826 1995/96 Anslag 307 9672 Utgiftsprognos 311 166därav 1996 211 124 1997 Beräknat 353 268 1998 Beräknat 326 519 1999 Beräknat 308 814 1 Beloppen anges i tusental kr. 2 Inkl. medel på tilläggsbudget. () bildades och är en central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt och förnyelse samt för omställning av energisystemet. Verket svarar för statliga insatser för att främja - teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, - etablering och utveckling av små och medelstora företag, - en balanserad regional utveckling, - energiförsörjning och effektiv energianvändning samt genom nätmyndigheten övervakning av energimarknaden. I anslutning härtill skall verket genomföra utrednings- och utvärderings- verksamhet. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som regeringen beslutat om. verksamhet har tidigare finansierats genom anslag från flera departementsområden. Även för kommer verksamheten att finansieras över flera utgiftsområden, nämligen 6. Totalförsvar, 19. Regional utjämning och utveckling, 21. Energi och 24. De anslag som helt eller delvis berör är: UO 6. Totalförsvar - B 10. Regional utveckling och utjämning - A 1. Regionalpolitiska åtgärder - A 2. Regionala utvecklingslån - A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken - A 5. Sysselsättningsbidrag - A 6. Transportbidrag - A 9. Energi - A 1. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi - A 2. Bidrag till Energiteknikfonden - A 3. Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. ochÖsteuropa - A 4. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet - B 1. Näringsliv - A 1. : Förvaltningskostnader - A 2. Småföretagsutveckling - A 5. Täckande av förluster för viss garantigivning - D 1. Teknisk forskning och utveckling Anslaget A 1. : Förvaltningskostnader disponeras för lönekostnader samt t.ex. övriga förvaltningskostnader som lokaler, resor, konsulter och informationsinsatser. Den ökade medelstilldelningen till anslaget beror på att redovisningsprinciperna ändrats. utgifter för förvaltningskostnader har tidigare belastat dels anslaget för förvaltningskostnader, dels sakanslagen, dvs. de olika anslagen för de program som administrerar. har kostnaderna för vissa program även innefattat förvaltningskostnader.