prop · GK03158 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:158 Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att den fredstida strukturen på radio- och TV- området skall bibehållas så långt möjligt även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. De radio- och TV-företag som av regeringen åläggs särskilda krav om beredskapsplan skall samråda vid planeringen med Styrelsen för psykologiskt försvar. Public service-företagen skall ha en beredskap för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Även de radio- och TV-företag utanför public service-kretsen som så önskar bör kunna få stöd och rådgivning vid beredskapsplanering i samarbete med Styrelsen för psykologiskt försvar. Beredskapsåtgärder skall finansieras av programföretagen själva. Regeringen föreslår också vissa lagändringar för att möjliggöra för radio- och TV-företag att kunna fortsätta med sin verksamhet under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar i fred. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lokalradiolagen (1993:120) 5 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:599) om radiokommunikation 6 2.4 Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) 7 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Bakgrund 10 4.1 Nuvarande beredskap för den avgiftsfinansierade radion och televisionen 10 4.2 Pressens beredskapsplanering 11 4.3 Beredskap för övriga radio- och TV-företag 11 4.4 Viktigt meddelande till allmänheten 12 4.5 Mediernas ställning inom totalförsvaret funktionen Psykologiskt försvar 13 5 Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred 15 5.1 Beredskapen på radio- och TV-området 16 5.2 Statens rätt att bestämma över användandet av radiosändare under höjd beredskap 21 5.3 beredskapsradio 25 5.4 Varningsmeddelanden 26 5.5 Beredskapen för den avgiftsfinansierade radion och televisionen 30 5.6 Prioriteringar 32 5.7 Uthållighet och säkerhet i sändnings- och distributionssystemen 33 5.8 Beredskapsaspekter på digital distributionsteknik 35 5.9 Finansiering 36 6 Författningskommentarer 38 6.1 Förslaget till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) 38 6.2 Förslaget till lag om ändring i lokalradiolagen (1993:120) 39 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:599) om radiokommunikation 39 6.4 Förslaget till radio- och TV-lag (1996:844) 39 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandets förslag (SOU 1996:80) 41 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 44 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden 51 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 59 Bilaga 5 Lagrådet 64 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 65 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lokalradiolagen (1993:120), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:599) om radiokommunikation, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844), 5. godkänner vad regeringen föreslår om att den fredstida strukturen inom radion och televisionen skall bibehållas så långt möjligt under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (avsnitt 5.1), 6. godkänner vad regeringen föreslår om att public service-företagen skall utarbeta en beredskapsplan för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid planeringen samråda med Styrelsen för psykologiskt försvar (avsnitt 5.1), 7. godkänner vad regeringen föreslår om att även övriga radio- och TV-företag skall kunna få stöd och rådgivning vid beredskapsplanering (avsnitt 5.1), 8. godkänner vad regeringen förslår om att Styrelsen för psykologiskt försvar skall fungera som samrådsorgan i frågor om beredskap för radio och TV-företag (avsnitt 5.1), 9. godkänner vad regeringen föreslår om uthållighet och säkerhet i sändnings- och distributionssystemen för radio och TV (avsnitt 5.7), 10. godkänner vad regeringen föreslår om finansiering av beredskaps- planering på radio- och TV-området (avsnitt 5.9) 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) Härigenom föreskrivs att 5 § förfogandelagen (1978:262) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Genom förfogande kan 1. fastighet tagas i anspråk med nyttjanderätt och annan egendom tagas i anspråk med äganderätt eller nyttjanderätt, 2. nyttjanderätt, servitut eller liknande rätt till egendom upphävas eller begränsas och nyttjanderätt i andra hand tillskapas, 3. ägare eller innehavare av fastighet, gruva, byggnad, industrianlägg- ning eller annan anläggning eller av transportmedel, arbetsmaskin eller liknande åläggas att utöva verksamhet för eller på annat sätt medverka till framställning av egendom för statens eller annans räkning, 4. ägare eller innehavare av lageranläggning åläggas att förvara egendom, 5. ägare eller innehavare av transportmedel åläggas att ombesörja transporter, 6. viss person åläggas tillfällig uppgift för försvarsmakten som vägvisare, budbärare, arbetsmanskap eller sjukvårdspersonal. Radiosändare eller sändar- utrustning får inte tas i anspråk, om den stadigvarande utnyttjas för tillståndspliktiga ljudradio- eller TV-sändningar enligt radio- och TV-lagen (1996:844) eller lokalradiolagen (1993:120). Det- samma gäller anläggning för trådsändning vari sådana sänd- ningar vidaresänds. Ägare eller innehavare av egendom som omfattas av förfogande får icke överlåta, förbruka, skada, gömma undan eller föra bort egendomen. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lokalradiolagen (1993:120) Härigenom föreskrivs att 23 § lokalradiolagen (1993:120) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § I nödsituationer skall sådana meddelanden som är av vikt för allmänheten sändas utan särskild ersättning om en myndighet begär det. Varningsmeddelanden som är av vikt för allmänheten och som skall skydda människor, egendom eller miljö skall sändas kostnads- fritt, om en myndighet begär det. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:599) om radiokommunikation Härigenom föreskrivs att 20 § lagen (1993:599) om radiokommu- nikation skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 § Är i krig upphör giltig- heten av de tillstånd som har be- slutats enligt 3 § och av de undan- tag från tillståndsplikten som har beslutats med stöd av 8 §. Detta gäller inte tillstånd som har med- delats statliga myndigheter eller kommuner eller tillstånd som har meddelats enskilda organisationer eller företag som under krig skall bedriva verksamhet som är av särskild betydelse för total- försvaret. Är i krig eller krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen meddela de föreskrifter om tillstånd att inneha och använda radiosändare som behövs med hänsyn till landets försvar eller säkerhet i övrigt. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § radio- och TV-lagen (1996:844) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 §1 Villkor för sändningstillstånd får även avse skyldighet att 1. sända program till hela landet eller till en viss del av landet, 2. sända under en viss minsta tid, 3. sända ett visst minsta antal program i varje område, 4. bereda utrymme för sändningar som är särskilt anpassade för syn- eller hörselskadade enligt 2 kap. 1 § andra stycket, 5. utforma sändningar på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för funktionshindrade, 6. bereda utrymme för sändningar som sker med stöd av tillstånd av regeringen, 7. använda en viss sändningsteknik, 8. använda vissa radiosändare, 9. ta hänsyn till ljudradions och televisionens särskilda genomslags- kraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen, 10. iaktta bestämmelsen i 6 kap. 3 § första stycket om beriktigande även i fråga om ljudradion, 11. sända genmälen, 12. i programverksamheten respektera den enskildes privatliv, 13. sända ett mångsidigt programutbud, 14. regionalt sända och producera program, 15. kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det, 16. till och TV lämna uppgifter som är nödvändiga för nämndens bedömning om sända program stämmer överens med de villkor som har meddelats enligt denna lag, och 17. utforma sändningarna på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av allmänheten i sändningsområdet. 16. till och TV lämna uppgifter som är nödvändiga för nämndens bedömning om sända program stämmer överens med de villkor som har meddelats enligt denna lag, 17. utforma sändningarna på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av allmänheten i sändningsområdet och Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18. utarbeta en beredskapsplan för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrest- ningar på samhället i fred samt lämna planen till regeringen och till den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning gav regeringen i uppdrag åt den parlamentariska kommittén (Ku 1994:08) för utredning om radion och televisionen vid krig och krigsfara att göra en översyn av vad som bör gälla för radion och televisionen vid krig och krigsfara och lägga fram de förslag som översynen gav anledning till. Utredningen överlämnade sitt betänkande Viktigt meddelande Radio och TV i krig och kris (SOU 1996:80). I betänkandet föreslås en rad åtgärder för att stärka bered- skapen inom radio- och TV-området. Utredningens sammanfattning av betänkandet samt betänkandets lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Betän- kandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns i bilaga 3. Frågor om informationsberedskapen i landet har behandlats inom ramen för försvarsbesluten. Försvarsbeslutet för har fattats i två etapper. Den första etappen av försvarsbeslutet beslutades och omfattade statsmakternas ställningstaganden till säker- hetspolitiken, försvarspolitiken, övergripande mål och uppgifter för total- försvaret, övergripande inriktning av totalförsvarets utformning samt ekonomin (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:UFöU1, rskr. 1995/96:44, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45-46). Den andra etappen av försvarsbeslutet beslutades och omfattade statsmakternas ställningstaganden till den närmare inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation och det civila försvarets funktioner (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109 112, bet. 1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:36). I samband med detta behandlas bl.a. frågor om informationsberedskap inom ramen för funktionen Psykologiskt försvar. Regeringen lämnade förslag till om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:11). Propositionen har behandlats av (bet. 1996/97:FöU5, rskr. 1996/97:203). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 5, har lämnat förslagen utan erinran. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. 4 Bakgrund 4.1 Nuvarande beredskap för den avgiftsfinansierade radion och televisionen Beredskapen inom etermedieområdet har varit synonym med beredskapen inom svensk public service-radio och TV. Sedan radioverksamheten fick fasta former i har verksamheten vid krig och krigsfara reglerats i särskild ordning när det gäller public service-bolagen. Om befinner sig i krig eller om det råder krigsfara och regeringen förordnar det skall och bilda självständiga organisationer inom total- försvaret som lyder direkt under regeringen. Utbildningsradios resurser tillförs i ett sådant läge de två andra bolagen. De verkställande direktörerna för och ansvarar för att bolagen upprätthåller nödvändig beredskap. Bestämmelser om program- verksamheten som meddelats i sändningstillstånd skall vara vägledande även under krig och krigsfara. Bolagen skall bedriva beredskapsplanering i fred och har till sitt förfogande en rådgivande nämnd som utses av regeringen. Denna ordning har funnits reglerad i särskilda avtal mellan staten och public service-företagen. Beredskapsverksam- heten inom och finansieras av företagen själva inom ramen för medelstilldelningen via rundradiokontot. finns motsvarande regler i regeringens anslagsvillkor för företagen (regeringsbeslut , 27 29). Vidare föreskriver regeringen i och Tele- visions sändningstillstånd att den tekniska kvaliteten på sändningarna skall vara hög. Sändningarna skall ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. Verksamheten skall utformas så att den inte understiger de kvalitets- och säkerhetsnivåer som samman- taget rådde för programproduktion och utsändning . och har utöver dessa särskilda villkor träffat överenskommelser med () om varnings- och informationssystemet Viktigt Meddelande till Allmänheten (se avsnitt 4.4) och med Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) om verksamheten vid krig och krigsfara. SPF är inom det civila försvaret funktionsansvarig myndighet för funktionen Psykologiskt försvar (se avsnitt 4.5). (), som svarar för utbygg- nad och drift av rundradionätet samt utsändning och överföring av radio- och TV-program m.m, har i ett särskilt avtal med staten åtagit sig att svara för beredskapsplanering för krig eller krigsfara. Enligt detta avtal skall bolaget, om landet befinner sig i krig eller krigsfara, följa anvis- ningar av regeringen i fråga om totalförsvar och beredskapsplanering. Det finns även en överenskommelse mellan om verk- samheten vid höjd beredskap. Beredskapsverksamheten finansieras ge- nom att radio- och TV-företagen (endast och ) ersätter via avgifterna för distributionen. 4.2 Pressens beredskapsplanering Pressens beredskapsplanläggning bygger på ett frivilligt åtagande från tidningsföretagens sida. Syftet är att se till att rimliga förutsättningar finns för en fri och oberoende press även under höjd beredskap. All svensk dags- och veckopress samt ett 90-tal tidskrifter är s.k. K-företag (krisviktiga företag) med genomförda beredskapsplaner. Det finns ett avtal mellan SPF och () samt (Tidningsutgivarna) om bered- skapsplanering för tidningsföretagen. Till SPF är också knutet ett press- råd som fungerar som ett samarbetsorgan i frågor om pressens beredskap. SPF och ÖCB har tillsammans med dagspressens branschorganisa- tioner kommit överens om målsättningar för pressens beredskap. Man har bl.a. identifierat vissa allmänna produktionsförutsättningar. De insatser som görs är framför allt knutna till erfarenheter om att annonsvolymen kommer att gå ner samt att tillgången på förbruknings- varor som behövs vid framställning av tidningar kommer att minska i en krigssituation. En överenskommelse har träffats mellan ÖCB, SPF och Tidningsutgivarna angående pressens beredskapslagring och komplette- rande statlig lagring vid vissa tidningar. SPF har dessutom en funktion som rådgivare och ger stöd och rekommendationer för tidningsföretagens beredskapsplanering. kommer i händelse av krig att hänföras till SPF. 4.3 Beredskap för övriga radio- och TV-företag och i en takt som har ökat har den tidigare monopolsituationen på radio- och TV-området ersatts med en allt större konkurrens. och har fått sällskap av både inhemska programföretag och utländska företag som sänder över satellit. var markbundna sändningar den allt domi- nerande distributionsformen. Satellitutvecklingen har bl.a. lett till en kraftig utbyggnad av kabelnät för framför allt TV-distribution. Upp- gifterna om kabel-TV-nätens omfattning varierar. Enligt är av de svenska TV-hushållen anslutna till kabelnät. Det finns ett kommersiellt företag, (publ) (TV4), med rikstäckande markbundna sändningar samt flera satel- litsändande företag vars program sänds direkt till hushållen eller vidaresänds via kabel. Vidare finns ca 85 kommersiella lokalradioföretag samt omkring 1 100 tillståndshavare som sänder närradio från ca 150 sändningsmöjligheter. Även lyssnar- och tittarvanorna har förändrats i takt med att konkurrensen på området ökat. Tillkomsten av nya radio- och TV- kanaler har inneburit att människors lyssnande och tittande har kommit att spridas på allt fler kanaler. Gemensamt för hela den kommersiella etermediebranschen är att det saknas en reglering av vilken beredskap företagen skall ha för hur verksamheten skall kunna fortsätta bedrivas i händelse av höjd beredskap eller vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Radio- och TV-lagen (1996:844) föreskriver att för företag som sänder med tillstånd av regeringen får uppställas en skyldighet att på begäran av myndighet sända meddelanden till allmänheten. I sändningstillstånden för , , och finns villkor som reglerar deras skyldigheter att sända viktiga meddelanden. Enligt 23 § lokalradiolagen (1993:120) är den privata kommersiella lokalradion i nödsituationer skyldig att sända meddelanden till allmän- heten utan ersättning om en myndighet begär det. För närradion kabel- sändningar och satellitsändningar finns inga bestämmelser om myndig- hetsmeddelanden. 4.4 Viktigt meddelande till allmänheten Utöver de ovan beskrivna lagfästa skyldigheter samt särskilda villkor som gäller för radio- och TV-företag finns ett särskilt utvecklat varnings- system Varnings- och informationssystemet, VMA. VMA är utvecklat för behoven inom befolkningsskyddets och räddningstjänstens område och har vuxit fram genom samarbete mellan () och och . Det kan betraktas som mer långtgående än de myndighetsmeddelanden som skall finnas enligt lag och sändningstillstånd. Detta system reglerar närmare i detalj hur räddningsledare och myndigheter vid katastrofer, allvarliga olyckor eller liknande händelser går tillväga för att begära utsändning av medde- lande för varning av allmänheten samt hur det sändande programföretaget skall agera. VMA-systemet består dels av signalen viktigt meddelande , som sänds med hjälp av ljudsändare på hustak runt om i landet, dels av meddelande i radio och TV. I VMA-systemet finns en gradering av tre nivåer för meddelanden: 1. Varningsmeddelande utsänds på begäran av behörig räddningsledare eller myndighet i situationer då fara för skada på liv eller egendom eller i miljön bedöms föreligga. Om signalen viktigt meddelande ljuder från hustaken skall den alltid följas av varningsmeddelande i radio och TV. Informationsmeddelande utsänds, dock utan krav på omedelbarhet, på begäran av behörig räddningsledare eller myndighet för att förebygga och begränsa skador på egendom eller miljö i andra situationer än som avses i punkt 1. Servicemeddelande utsänds, utan krav på omedelbarhet, på begäran av behörig räddningsledare eller myndighet för att underlätta allmänhetens agerande och räddningstjänstens insatser i andra situationer än som avses i punkt 1. Varningsmeddelande förutsätts i fredstid behöva användas ytterst sällan det gäller främst katastroftillbud såsom kemikalieutsläpp och kärnkraftsolyckor. och har haft en överenskommelse med SRV om tillämpning av VMA-systemet. Överenskommelsen förnyades , när även TV4 träffade en överenskommelse med SRV. TV4 omfattas dock inte av nivå 3 i VMA- systemet. SRV har träffat en överenskommelse även med om den lokala kommersiella radions med- verkande i VMA-systemet. Föreningen, som är ett branschorgan för kommersiell lokalradio, förbinder sig i denna överenskommelse bl.a. att verka för att programbolag och radiostationer informeras om överens- kommelsen och dess rutiner. Närradio, kabelsändningar och satellit- sändningar ingår inte i VMA-systemet. 4.5 Mediernas ställning inom totalförsvaret - funktionen Psykologiskt försvar Vägledande för verksamheten inom det civila försvaret är den s.k. ansvarsprincipen som innebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred även har motsvarande ansvar i krig. Av detta följer att förberedelser som krävs för att verksamheten skall kunna upprätthållas under höjd beredskap bör vidtas. Principerna gäller all verksamhet inom det civila försvaret, dvs. inte enbart statliga myndigheters verksamhet. Med utgångspunkt i ansvarsprincipen är samhället indelat i ett antal funktioner - samhällssektorer som anses vara särskilt betydelsefulla i krig och som kräver någon form av central samordning. Funktionerna om- fattar samhällsverksamhet som i större eller mindre utsträckning måste kunna upprätthållas under säkerhetspolitiska kriser och i krig. Syftet med funktioner och funktionsindelning är att ansvaret för beredskapsför- beredelser i fred och för verksamhet under krig och krigsfara skall för- delas på nivån under regeringen. I beredskapsförordningen (1993:242) regleras de statliga myndig- heternas ansvar för beredskapsförberedelser och ansvar under höjd beredskap. Här återfinns också bestämmelser om funktioner. I en funktion kan flera myndigheter ingå, men även andra samhällsviktiga organ, såväl statliga som privata bolag kan ha anledning att samarbeta inom funktionen. För varje funktion finns en myndighet som ansvarar för samordning m.m. inom funktionen. En beredskapsmyndighet som är funktionsansvarig skall enligt 17 § beredskapsförordningen 1. i samråd med övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen utarbeta underlag för statsmakternas beslut om målen för funktionen under krig, 2. samordna beredskapsförberedelser, 3. samordna planering och budgetering av beredskapsförberedelser, 4. samordna och genomföra krigsplanläggning, 5. svara för att personal utbildas, 6. svara för att övningar genomförs samt 7. regelbundet till regeringen redovisa beredskapsläget. Underlag för beslut om funktionens inriktning och resursåtgång skall utarbetas av den funktionsansvariga myndigheten genom programplanering. Massmedieområdet tillhör i beredskapshänseende det psykologiska försvaret. Funktionsansvarig myndighet är SPF. Det övergripande målet för funktionen enligt totalförsvarsbeslut lyder: Verksamheten inom funktionen Psykologiskt försvar skall bedrivas så att befolkningens förtroende för det demokratiska samhället under höjd beredskap bevaras samt att försvarsviljan och motståndsandan stärks. En snabb och korrekt nyhetsförmedling och en konkret och fullständig myndighetsinformation skall säkerställas genom en god och anpassningsbar informations- beredskap. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser . I proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse, etapp 1 understryker regeringen att bilden av tänkbara hot och risker måste ses i ett bredare perspektiv . Beredskapsplaneringen måste inbe- gripa såväl traditionella säkerhetspolitiska som icke-militära fredstida hot och påfrestningar på samhället. Kriget är den allvarligaste påfrestningen men ökad uppmärksamhet måste, enligt regeringen, ges åt de icke mili- tära hoten såsom svåra påfrestningar i fred, dvs. katastrofer samt allvar- liga störningar inom viktiga samhällsfunktioner. De särskilda resurser som behövs för verksamheten i krig bör också användas vid påfrestningar av olika slag i fred. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse, etapp 2 konstaterar rege- ringen att förmågan hos det civila försvaret väsentligen bestäms av det fredstida samhällets inneboende flexibilitet, stabilitet och möjlighet att hantera störningar. Det civila försvaret har generellt sett en acceptabel förmåga. I fråga om stabilitet och flexibilitet på de viktigaste infrastruk- turområdena, dvs.