prop · GK0349 · 1997-01-01 00:00:00 — UCLAF har byggts ut och utgör nu ett centrum för arbetet såväl inom EU som nationellt när det gäller att bekämpa kriminalitet av detta slag. Svenska myndigheter utvecklar efter hand sitt samarbete med UCLAF. På hemmaplan har regeringen låtit tillkalla en delegation (bedrägeridelegationen) med uppdrag att vara ett samverkansorgan för åtgärder mot bedrägerier, missbruk och annan oegentlig och ineffektiv hantering och användning av EU-relaterade medel i (Fi 1996:04, dir. 1996:29, jfr prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Till delegationens uppgifter hör att främja samarbete mellan berörda myndigheter när det gäller utredning och sanktionering av misstänkta fall samt att främja att myndigheterna utvecklar en hög kompetens inom området. Det operativa ansvaret vilar däremot på myndigheterna. Delegationen skall vidare ta fram underlag för nationella behov och underlag för EG-organen när det gäller kriminalitet och missbruk rörande EU- medel samt åtgärder däremot. I kommittén ingår företrädare för berörda departement och myndigheter. hölls på svenskt initiativ ett seminarium i om brottsförebyggande arbete. Vid seminariet utarbetades ett antal rekommendationer till ministerrådet med inriktning på att ge det brottsförebyggande arbetet en mera framträdande roll inom EU. Bland de åtgärder som behandlades fanns också förebyggande åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Ekobrottsberedningen har gjort en översiktlig studie av det internationella samarbetet hos myndigheterna inom åklagarväsendet, polisen, skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och . Myndigheterna har därvid framhållit att det internationella samarbetet är tungrott och långsamt både i fråga om rättshjälp och i skattesammanhang. Detta är frågor som i många fall måste lösas genom ett brett och långsiktigt arbete, både bilateralt och multilateralt, för att förenkla de internationella instrument som reglerar samarbetet och för att effektivisera den praktiska hanteringen av internationella samarbetsfrågor på myndighetsnivå. Inom EU har en arbetsgrupp inrättats för att behandla frågor om att effektivisera den internationella rättshjälpen. Det handlar bl.a. om att öka möjligheterna till direkt kommunikation mellan de olika staternas myndigheter, att förenkla förfarandet vid framställning om bevisupptagning och att använda modern teknik i samband med vittnesförhör på begäran av en främmande stat. Det internationella polissamarbetet inom den europeiska kriminalpolisbyrån Europol kommer att få stor betydelse inte minst när det gäller kriminalunderrättelseverksamhet i fråga om penningtvätt, en central fråga i ekobrottssammanhang. Europolkonventionen undertecknades (EGT nr C316, 27.11.95, s.01). En proposition kan föreläggas eller . För att åstadkomma en mera ändamålsenlig hantering av gränsöverskridande konkurser har det inom EU utarbetats en konvention om insolvensförfaranden. Konventionsreglerna innebär bl.a. att en gäldenär skall försättas i konkurs i det medlemsland där han har sina huvudsakliga intressen, att konkursen omfattar samtliga gäldenärens tillgångar inom EU och att konkursförvaltaren har behörighet att agera inom hela EU. samarbetar med länderna runt bl.a. inom ramen för den s.k. om bekämpande av internationell brottslighet. Vid regeringschefskonferensen i slogs fast att det finns ett stort behov av direkta och konkreta åtgärder för att bekämpa den organiserade brottsligheten, inbegripet också ekonomisk brottslighet. Regeringscheferna enades om att tillsätta en grupp bestående av personliga representanter med uppgift att, under svenskt ordförandeskap, till toppmöte utarbeta åtgärder för genomförande samt andra konkreta förslag i syfte att stärka det regionala samarbetet på området. Detta skall ske genom ett nära samarbete mellan berörda myndigheter i , exempelvis polis, tull och kustbevakning. En arbetsgrupp tillsattes inom med uppgift att överväga åtgärder på lång sikt mot internationell ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppen skall utarbeta förslag till inriktningen av det fortsatta utvecklings- och reformarbetet när det gäller åtgärder mot denna kriminalitet. Ett huvudmål för arbetet är att den fria rörligheten inom EU inte, som en oönskad bieffekt, skall leda till en ökning av den ekonomiska brottsligheten för svenskt vidkommande. Inom arbetsgruppens uppdrag faller också åtgärder mot sådan ekobrottslighet som har anknytning till länder utanför EU. I uppdraget ligger att översiktligt kartlägga den aktuella brottsligheten och att göra en prognos av den framtida utvecklingen. Framför allt gäller det att identifiera de hot som är eller kan bli farligast för ekonomin och det demokratiska samhällsskicket och som det därför är viktigast att ta itu med. Mot bakgrund av hotbildsbedömningen skall arbetsgruppen lägga fram förslag till inriktningen av de åtgärder som kan behövas från regeringen. Åtgärderna kan vara av skilda slag. Det kan exempelvis handla om att sätta igång lagstiftningsprojekt, att initiera och driva vissa frågor i internationella fora eller att uppdra åt myndigheterna att bedriva ett visst utvecklingsarbete. Det handlar alltså inte om att utarbeta konkreta lagförslag o.dyl. utan om att föreslå hur det fortsatta utrednings- och utvecklingsarbetet bör inriktas. Arbetsgruppens arbete skall vara klart före utgången av . 10 Forskning och information -------------------------------------------------------------------- | Några huvudpunkter: | | - En ny organisation för forskning om ekobrott utreds. | | - svarar för vissa | | informationsinsatser om ekobrott. | | - tilldelas medel för information | | om ekobrottslighet. En särskild utredare har på regeringens uppdrag sett över behovet av forskning om ekonomisk brottslighet (Ju 1995:12, dir. 1995:143). Målet för översynen har varit att få till stånd forskning som kan bidra till att effektivisera kampen mot ekobrottslighet. Utredaren har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Ekobrottsforskning (SOU 1996:84). Utredaren finner att forskningen om ekonomisk brottslighet är mycket eftersatt i . bedrivs mycket litet forskning i detta ämne, och ekobrottsforskningen har inget organisatoriskt hemvist inom forskningsvärlden. Problemen sammanhänger bl.a. med att ekobrottsforskning spänner över flera skilda discipliner: juridik, företagsekonomi, nationalekonomi, kriminologi, rättssociologi, datavetenskap m.m. I betänkandet föreslås bl.a. att det inrättas ett centrum för ekobrottsforskning inom universitetsväsendet. Detta centrum skall ägna sig åt såväl grundforskning som tillämpad forskning och skall garantera en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom ämnesområdet. Till ekobrottscentrum bör knytas minst åtta disputerade forskare inom olika discipliner och lika många doktorandtjänster uppdrog åt rikspolischefen att biträda departementet med en utredning om hur forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet bör vara organiserad (Ju 1996:C). I uppdraget ligger att överväga om de samlade resurserna inom det angivna området kan användas på ett bättre sätt. Därvid skall bl.a. bedömas om en sammanläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs främst vid och forskningsenhet skulle leda till forskningsmässiga fördelar och ett effektivare resursutnyttjande. I underlaget för utredarens överväganden ingår det ovan nämnda betänkandet Ekobrottsforskning. Avsikten är alltså att frågan om ekobrottsforskningens organisation skall avgöras i sammanhang med organisationen av annan forskning som berör rättsväsendets område och att utredaren skall lägga fram ett organisationsförslag som avser såväl ekobrottsforskningen som annan forskning inom rättsväsendets område. Utredningsarbetet skall vara klart senast vid utgången av . har anvisat för information om ekonomisk brottslighet (bet. 1993/94:JuU19). Med hänvisning härtill uppdrog regeringen till () att planera och genomföra utbildnings- och informationsinsatser om ekonomisk brottslighet. Huvuddelen av insatserna bör genomföras under budgetåren 1995/96 och 1997. I uppdraget ligger att bredda informationsunderlaget exempelvis genom forskning och utvärdering rörande olika företeeleser som har samband med den ekonomiska brottsligheten. Inom ramen för uppdraget planerar BRÅ bl.a. en satsning på information och utbildning riktad till skolan. För genomförande av uppdraget ställs efter hand resurser till BRÅ:s förfogande från de medel som , enligt vad som anförts ovan, anvisat. Också (avsnitt 3.1) kommer att tilldelas medel från anslaget för informationsinsatser rörande den ekonomiska brottsligheten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31oktober 1996 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:49 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten.