prop · GK03152 · 1997-01-01 00:00:00 — Även vad angår resultatutvärderingen har fondstyrelserna i huvudsak underlåtit att beakta regeringens synpunkter. Särskilt kan här anmärkas att regeringens synpunkt att risknivån i den förvaltade portföljen bör beaktas vid utvärderingen (s. 24) inte lett till någon åtgärd från fjärde fondstyrelsen. Femte fondstyrelsen har i viss utsträckning i sin utvärdering uppmärksammat risknivån i den förvaltade portföljen. De av fondstyrelserna fastställda närmare målen för placerings-verksamheten Enligt regeringens mening finns det allvarliga brister i de av fondstyrelserna fastställda målen. Allmänna uttalanden såsom i de av fondstyrelserna antagna målformuleringarna är inte tillfyllest. Målen måste vara utvärderingsbara och uppföljningsbara, se avsnitt 4.1 för närmare kommentar. Preciserade formu- leringar av målen för exempelvis portföljsammansättning och risknivå och avkastning inom enskilda tillgångsslag är nödvändiga för att regeringen skall kunna utvärdera ändamålsenligheten av fondstyrelsernas strategier följa upp den faktiska förvaltningen. Generellt är såväl fjärde som femte fondstyrelsens målformuleringar alltför vaga. I synnerhet saknas uppföljningsbara mål vad gäller portföljsammansättning och risknivåer.Vidare är femte fondstyrelsens fastställda mål för derivatanvändningen ofullständiga och dåligt preciserade, medan fjärde fondstyrelsen helt saknar sådana mål. Andra målformuleringar är endast en upprepning av reglerna i APR och kan således inte sägas utgöra närmare mål. I ett fall har femte fondstyrelsen formulerat ett mål med hänvisning till 11 och 34 §§ APR att fondmedlen skall placeras så att kraven på betryggande säkerhet respektive riskspridning tillgodoses. För fjärde-sjätte fondstyrelserna gäller emellertid inte något krav på betryggande säkerhet , se APR. Det av fondstyrelsen antagna målet är således felaktigt i detta avseende och bör följaktligen ändras. Sammanfattningsvis anser regeringen alltjämt att det finns anledning att fjärde och femte fondstyrelsen ser över sina målformuleringar. Fondstyrelsernas val av jämförelseindex Fjärde fondstyrelsen jämför i sin årsredovisning och utvärdering ett index för den egna svenska aktieportföljen med Veckans Affärers totalindex och avkastningen på fondens totala tillgångar med Findatas avkastningsindex. Femte fondstyrelsen gör samma jämförelse med den skillnaden att ett index för hela aktieportföljen, inkl. utländskt innehav, jämförs med Veckans Affärers totalindex. Avkastningen på aktier består dels av utdelning (s.k. direktavkastning), dels av värdetillväxt. Veckans Affärers totalindex är enligt regeringens mening inte en lämplig jämförelsenorm då detta index inte tar hänsyn till utdelningar, varför skillnader i direktavkastning mellan marknaden och fondernas portföljer kan göra en jämförelse missvisande. Findatas avkastningsindex som innehåller reinvesterade utdelningar är i detta sammanhang ett mer relevant jämförelseindex och används därför i regeringens utvärdering, se avsnitt 4.3.4. är det önskvärt att fondstyrelserna utförligt redovisar sin analys av valda jämförelseindex samt bakomliggande överväganden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas innehaven av utländska och onoterade aktier. Det framgår inte tydligt av fondstyrelsernas mål hur utländska aktier skall utvärderas. En möjlighet är att utvärdera utländska aktier mot lokala index såsom fjärde fondstyrelsen valt att göra. Det förefaller dock naturligare att utvärdera det utländska innehavet mot ett världsindex, vilket bättre än lokala index speglar fondens placeringsalternativ. Innehavet kan också utvärderas utifrån den av fondstyrelsen närmare preciserade placeringsinriktningen, dvs. utifrån ett portföljperspektiv. Vikten av att fondstyrelserna redovisar hur man anser att risk och avkastning bör mätas har kommenterats i avsnitt 4.1. 4.3.4 Regeringens utvärdering av fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning Utgångspunkter för regeringens utvärdering Fondstyrelserna redovisar inte närmare till vilken risknivå avkastningsmålet skall uppfyllas eller till vilken risknivå erhållen avkastning har uppnåtts, vilket försvårar utvärderingen av förvaltningen. I brist på ett bättre underlag för utvärderingen har regeringen , liksom , valt att utvärdera fondstyrelsernas avkastning utifrån Findatas avkastningsindex som enbart består av aktier i noterade svenska bolag men tar hänsyn till utdelningar . Fjärde och femte fondstyrelsernas likviditetsförvaltning Fjärde fondstyrelsen anger den uppnådda avkastningen på likvida medel till och jämför denna med avkastningen på sexmånaders statsskuldväxlar som enligt fondstyrelsen uppgick till . Femte fondstyrelsen gör samma jämförelse men anger den uppnådda avkastningen på likvida medel till och avkastningen på sexmånaders statskuldväxlar till . Fondstyrelserna har i sina målsättningar angett att avkastningen på likvida medel skall utvärderas mot avkastningen på sexmånaders statsskuldväxlar. Den av fondstyrelserna angivna jämförelseavkastningen synes dock ha beräknats som ett aritmetiskt medelvärde av räntenoteringar för sexmånaders statsskuldväxlar . Enligt regeringens mening är denna beräkningsteknik olämplig eftersom den inte återspeglar faktiska placeringsmöjligheter för fondstyrelserna. Dessutom tar beräkningstekniken inte hänsyn till kapitalisering av räntan, vilket sänker jämförelseavkastningen jämfört med om räntan kapitaliseras. För att undvika de praktiska problem som uppstår vid en utvärdering av förvaltningen av likvida medel mot sexmånaders statsskuldväxlar väljer regeringen att i stället utvärdera avkastningen mot ett index, OMRX T-bill. Detta index återspeglar värdeutvecklingen för korta statspapper och har samma genomsnittliga löptid som stocken av statsskuldväxlar, dvs. För detta index var avkastningen . Med utgångspunkt i ovan beräknade jämförelseavkastning konstaterar regeringen att varken fjärde eller femte fondstyrelsen uppnått det uppsatta målet. Ett alternativ till den gjorda jämförelsen är att jämföra med avkastningen som uppnåtts av bankernas korta räntefonder. uppnådde , Nordbanken , och Robur . Både fjärde och femte fondstyrelsen har således lyckats sämre med sin likviditetsförvaltning än de uppräknade korta räntefonderna. Avslutningsvis vill regeringen påpeka att motiven för, och konsekvenser av, vald likviditetsnivå bör redovisas i framtida utvärderingar. Utvärdering av fjärde fondstyrelsens resultat Tabell 15 Resultat i fjärde fondstyrelsen 1992-1996, miljarder kronor ------------------------------------------------------- 1995 1994 1993 1992 |1992- |1996* ------------------------------------------------------- Marknadsvärderat 17,2 7,9 2,5 10,9 2,9 | resultat | ------------------------------------------------------- Marknadsvärderat 63,7 46,7 39,1 35,9 25,2 | fondkap. | ------------------------------------------------------- Avkastning, % 36,8 20,2 6,9 43,3 13,3 |23,3 ------------------------------------------------------- Findatas 43,3 20,7 6,5 56,3 2,3 |24,1 avk.index, % | ------------------------------------------------------- Real avkastning, 37,1 17,2 4,2 37,7 11,1 |20,| ------------------------------------------------------- * Geometriskt medelvärde Regeringen konstaterar att mätt har fjärde fondstyrelsen inte uppfyllt det uppsatta målet att uppnå en totalavkastning som något överträffar ett avkastningsindex för Stockholmsbörsen. Över en femårsperiod har man uppnått avkastning att jämföra för Findatas avkastningsindex, se tabell 15. I genomsnitt genererades en realavkastning på . uppnåddes en avkastning på att jämföra för Findatas avkastningsindex. Trots att fondstyrelsens avkastningar varit låga jämfört med index kan inte slutsatsen dras att fondmedlen inte har förvaltats väl. För en sådan bedömning krävs att den uppnådda avkastningen relateras till de risker som har tagits. Som regeringen påpekat ovan finns inte något underlag för en sådan bedömning. Fjärde fondstyrelsen skriver i sin utvärdering att en meningsfull bedömning av avkastningen på onoterade aktier, förutom en långsiktig syn, kräver marknadsvärdering. Några sådana beräkningar har emellertid inte fondstyrelsen gjort. I årsredovisningen anges att fonden har investerat i onoterade företag samt höjt ramen för investeringar från 500 miljoner till 1 000 miljoner. Regeringen vill påminna om att det skall ske en marknadsvärdering (prop. 1992/93:206 s. 41, bet 1992/93:NU31 s. 9). Onoterade aktier kan det vara svårt att fastställa ett marknadsvärde för eftersom det inte finns ett marknadspris. Det innebär att alternativa värderingsmetoder får användas (för en diskussion kring dessa se Ds 1991:14 bilaga 1 s. 114-116). Fondstyrelsen har i utvärderingen inte redovisat vilka utländska index som används utan endast uppgett att sammanräknat steg ett index för fondens utländska innehav med mätt i svenska kronor trots att användningen av breda lokala index angetts i styrelsens underordnade mål. Denna brist påpekade regeringen även i förra årets skrivelse. Utvärdering av femte fondstyrelsens resultat Även vad avser femte fondstyrelsens utvärdering anser regeringen att det hade varit önskvärt med en utförligare redovisning och analys av riskerna i portföljen. Tabell 16 Resultat i femte fondstyrelsen 1992-1996, miljarder kronor ------------------------------------------------------- 1995 1994 1993 1992 |1992- |1996* ------------------------------------------------------- Marknadsvärderat 3,2 1,2 0,2 1,3 0,3 | resultat | ------------------------------------------------------- Marknadsvärderat 10,4 7,0 5,4 4,5 3,3 | fondkap. | ------------------------------------------------------- Avkastning, % 43,0 22,6 4,8 38,5 9,6 |22,8 ------------------------------------------------------- Findatas 43,3 20,7 6,5 56,3 2,3 |24,1 avk.index % | ------------------------------------------------------- Real avkastning, 43,3 19,5 2,1 33,0 7,5 |20,| ------------------------------------------------------- * Geometriskt medelvärde Regeringen konstaterar att mätt har femte fondstyrelsen inte uppfyllt det uppsatta målet att värdepappersportföljen skall utvecklas bättre än totalindex . Över en femårsperiod har man uppnått avkastning att jämföra för Findatas avkastningsindex, se tabell 16. I genomsnitt var den reala avkastningen . uppnåddes en avkastning på att jämföra för Findatas avkastningsindex. Det bör dock observeras att femte fondstyrelsens mål är blygsammare än fjärde fondstyrelsens eftersom målet är att avkastningen på värdepappersportföljen, i stället för på fondkapitalet, skall överträffa ett totalindex . Regeringen gör därför också samma jämförelse som för fjärde fondstyrelsen, dvs. avkastningen på fondkapitalet jämförs med Findatas avkastningsindex. Avkastningen den senaste femårsperioden var för femte fondstyrelelsen att jämföra för Findatas avkastningsindex. var avkastningen respektive . Av det sagda går emellertid inte att dra slutsatsen att fondmedlen inte har förvaltats väl. Inte ens slutsatsen att femte fondstyrelsen har lyckats mindre väl än fjärde fondstyrelsen kan dras. För en sådan bedömning krävs att den uppnådda avkastningen relateras till de risker som har tagits. I femte fondstyrelsens utvärdering görs en ansats till riskutvärdering av förvaltningsresultatet. Sålunda har i den externa utvärderingen aktieportföljens betavärde skattats till 0,87 vid utgången av , vilket kan vara förklaringen till att fondstyrelsen presterat en lägre genomsnittlig avkastning än index . Det finns emellertid invändningar mot riskanalysens utförande. Det beräknande betavärdet är för det första en skattning av portföljens beta vid utgången av och reflekterar inte hela femårsperioden. För det andra har vissa misstag gjorts vid beräkningarna av betavärdena. För att beräkna betavärdena för den svenska och den utländska portföljen har nämligen inte samma marknadsportfölj använts, vilket innebär att dessa betavärden inte kan vägas samman till ett betavärde för den totala portföljen såsom fondstyrelsen gjort. Dessutom bör påpekas att risknivån i aktieportföljen inte relateras till Findatas avkastningsindex medan avkastningen jämförs med detta index. Sammanfattningsvis ger fondstyrelsens riskutvärdering, enligt regeringens uppfattning, inte ett tillräckligt underlag för att utvärdera fondstyrelsens resultat. Slutligen kan noteras att kravet att överföra en avkastning för närmast föregående räkenskapsår, beräknad till av nuvärdet av förvaltade medel, till första-tredje fondstyrelserna, enligt regeringens mening är att betrakta som ett inleveranskrav och inte ett resultatkrav som femte fondstyrelsen anger i sin årsredovisning för . Även sjätte fondstyrelsen har inkommit med en utvärdering av verksamheten för . Fondstyrelsens huvudsakliga verksamhet var, vilket anges i förvaltningsberättelsen i årsredovisningen, att bygga upp administrationen genom att rekrytera personal. Förvaltningen av avvecklingsstyrelsens ca skedde via Kammarkollegiet. rekvirerades från första-tredje fondstyrelserna. Det marknadsvärderade resultatet anges till . Detta motsvarar en avkastning på på fondkapitalet. Någon särredovisning av avkastningen på de av Kammarkollegiet förvaltade medlen görs ej. Ej heller presenteras de närmare mål som skall styra förvaltningen av de rekvirerade . 5 Fastställande av balansräkning Regeringen har denna dag fastställt balansräkningarna för första-sjätte fond- styrelserna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:152 Redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet .