prop · GK0384 · 1997-01-01 00:00:00 — Det kan ske genom att på konkurrensneutrala villkor främja etablering på marknaden av teknik som bedöms kunna bli kommersiell relativt snart. Härigenom kan kostnaderna reduceras . I samband med att elmarknaden omorganiserades i infördes den s.k. Non Fossil Fuel Obligation (NFFO). Detta stödsystem innebär att de regionala kraftbolagen erhåller en tidsbegränsad kompensation för den merkostnad som följer av att företagen köper in el från bl.a. förnybara energikällor. Syftet med stödet, för vilket ett upphandlingsförfarande tillämpas, är att etablera en marknad för teknik som kan bli kommersiell relativt snart som kostnaderna kan reduceras. Stödet har bidragit till att kostnaderna för elproduktion från förnybara energikällor har minskat avsevärt. Även i bör metoderna för upphandling utvecklas. Ett upphandlingsstöd bör därför införas som komplement till de investeringsstöd för ny elproduktion som beskrivits i tidigare avsnitt. Därvid bör en prioritering på tekniska grunder kunna göras av ansökningarna. Medel bör anvisas med för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Bidragsreglerna bör träda i kraft . Regeringen avser att bemyndiga energimyndigheten att ansvara för verksamheten. Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . 7.4 Åtgärder för effektivare energianvändning -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: Möjligheterna att hushålla med energi och| | minska elanvändningen skall utnyttjas. Statliga insatser | | genomförs för att öka kunskapen om och stimulera intresset för | | ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar. Skälen för regeringens bedömning: Det övergripande målet för energieffektivisering är att, med bibehållen välfärd, utnyttja resurser så effektivt som möjligt. Genom effektiv användning av energi kan samhällets kostnader minskas och negativa externa effekter, som inte avspeglas i energipriset, delvis undvikas. Teknisk utveckling och ökade kunskaper leder ofta till att nya produkter och system ersätter motsvarande äldre med högre energiåtgång. En stor del av denna process pågår utan speciell styrning genom att det sker en förnyelse av utrustningen i företag och bostäder, vilket också leder till högre energi- effektivitet. Utöver denna successiva effektivisering finns möjligheter att ytterligare minska användningen av energi genom målmedvetna åtgärder för effektivare användning. Utvecklingen och introduktionen av energieffektiv teknik kan främjas. Särskilda insatser kan göras för att öka kunskapen och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar. Hushållning med energi har varit ett viktigt energipolitiskt medel . beslutade om ett program med vissa energibesparande åtgärder inom en medelsram om (prop. 1974:69, bet. 1974:CU21, rskr. Programmet innefattade i huvudsak stöd till investeringar som syftade till bättre hushållning med energi. har en rad åtgärder vidtagits i syfte att stimulera hushållningen med energi. energipolitiska riktlinjer betonas vikten av hushållningen med energi (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). De åtgärder för en effektiv energianvändning som beslutades i samband med energipolitiska riktlinjer innefattar stöd till upphandling och introduktion av energieffektiva produkter, processer och system, demonstration av energieffektiv teknik i bostäder och lokaler, delfinansiering av energieffektiva demonstrations- och pilotanläggningar inom industrin, energiinriktad information till industriföretag, utveckling av energideklarationer samt utveckling av informations- och undervisningsmaterial. har granskat resultaten av de energipolitiska program som var en del av energipolitiska beslut. Kommissionen konstaterar att det är svårt att med stor säkerhet kvantifiera det totala resultatet av de satsningar som genomförs inom programmet för effektivare energianvändning. En av kommissionens slutsatser är att det finns behov av att ytterligare utveckla rutiner för resultatmätning och utvärdering av denna typ av energipolitiska åtgärder. Det är viktigt att insatser för energieffektivisering genomförs utifrån ett systemperspektiv. Kommissionen framhåller att dess underlagsmaterial indikerar att en eventuellt fortsatt verksamhet skulle kunna koncentreras på kärnverksamheten, dvs. teknikupphandling och spridningsaktiviteter. Vidare bör fördelningen mellan nationella insatser och insatser som kan göras från något av EU-programmen övervägas. I det följande (avsnitten 7.4.2 - 7.4.5) föreslås åtgärder för att stärka kunskaperna om möjligheterna att hushålla med energi och stimulera till minskad energianvändning. Dessa åtgärder skall, i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering, bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. De nämnda åtgärderna innebär att de tidigare årens insatser för effektivare energianvändning förs vidare i delvis nya former. Sammantaget bör anvisas för teknikupphandling av energieffektiv teknik, information, utbildning, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt energirådgivning. Medlemskapet i EU ger möjligheter att genomföra insatser för energihushållning och effektivare energianvändning inom ramen för europeiska projekt. antogs ett direktiv för fortsättningen på EU:s energieffektiviserings- program SAVE. SAVE II är ett femårigt program som huvudsakligen syftar till att undanröja institutionella, informations- och andra hinder för en effektivare användning av energi och för spridning av effektiv teknik. Programmets budget är 45 miljoner ecu. Programmet omfattar aktiviteter såsom utredningar, pilotprojekt och erfarenhetsutbyte för att främja energieffektivisering inom unionen. 7.4.2 Information, utbildning m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: En allsidig och aktuell information om | | energisystemet och energieffektiv teknik har stor betydelse för | | en effektiv energianvändning. För information, utbildning m.m. | | anvisas . Verksamheten | | påbörjas . Skälen för regeringens förslag: Långsiktiga investeringar i energisystemet är nödvändiga för att samhällets behov av energi skall kunna tillgodoses. Genom kontinuerlig och aktuell information om pris- och marknadsutvecklingen skapas bättre förutsättningar för väl underbyggda beslut om investeringar och inköp av utrustning. För att stimulera till en god energihushållning och effektivisering av energianvändningen bör konsumenternas kunskaper om energianvändning och effektivisering stärkas och användningen av energieffektiv teknik stimuleras. De lokala energisystemen skall utnyttjas effektivt. I bebyggelsen skall lämpliga avvägningar kunna göras mellan tillförsel av energi och åtgärder för att reducera energianvändningen. Det är därför viktigt att kunskaper om energisystemet och den tillgängliga tekniken når ut och att kompetensen överallt är hög så att energiutrustning och energisystemen används effektivt. Myndigheternas information till allmänheten måste samordnas så att den blir entydig. Informationsverksamheten bör därför samordnas av den nya energimyndigheten. En helhetssyn på energisystemet bör vara vägledande för informationsinsatserna så att kunskaperna ökar i samhället om också de mer komplexa aspekterna av energianvändningen. Information om energianvändning och effektivisering bör riktas till specifika avnämargrupper, som t.ex. arkitekter, fastighetsförvaltare, skolor, vitvaru- försäljare och större elkonsumenter. Kompetensutvecklingen bör stödjas för nyckelpersoner som fastighetsskötare, elektriker, VVS-tekniker m.fl. Det är vidare väsentligt att de regionala och lokala organisationer som arbetar med energifrågor ges tillgång till en allsidig och korrekt information. Bidrag bör kunna lämnas till organisationer för särskilda informations- eller utbildningsprojekt. Den lokala verksamheten är av stor betydelse för utvecklingen av en effektiv energianvändning och ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inom kommunerna sker ett omfattande arbete, t.ex. inom det lokala Agenda 21-arbetet som alltmer utvidgas till att omfatta energifrågorna. Det finns därför ett stort behov av stöd för utbildning och spridning av informations- och rådgivningsmaterial. Samordningen av myndigheternas information på energiområdet bör inte gälla enbart informationens innehåll, utan också formerna för distribution och spridning. , och kommer att ha omfattande och viktiga informationsuppgifter på energiområdet. En ökad samordning bör kunna bidra till sänkta informationskostnader och ökad tillgänglighet för avnämarna. Den moderna informationstekniken bör i ökad utsträckning utnyttjas för att föra ut underlag till den lokala och regionala energirådgivningen. För central information och rådgivning bör anvisas . Verksamheten bör påbörjas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Det är en uppgift för den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten. 7.4.3 Teknikupphandling av energieffektiv teknik -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Utveckling och marknadsintroduktion av | | energieffektiv teknik stimuleras genom stöd till | | teknikupphandling. anvisas för ändamålet | | från . Det nuvarande | | stödsystemet för upphandling av energieffektiv teknik upphör i | | och med utgången av . Skälen för regeringens förslag: Verksamheten med stöd för upphandling av energieffektiv teknik startades (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Syftet med stödet var att stimulera till teknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer och system genom att tekniska och kommersiella risker hos beställaren reduceras. Stödet kunde omfatta hela elanvändningsområdet och kunde lämnas till hela utvecklingskedjan i ett teknikupphandlingsprojekt, från förstudier och utvecklingsarbete till genomförande, utvärdering och vidareutveckling. Erfarenheterna från var positiva och därför beslöt om en förlängning och utvidgning av programmet (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Programmet utvidgades till att omfatta effektivisering av all slags energianvändning och blev tyngdpunkten i det program för effektivare energianvändning som fattade beslut om. anvisade totalt för stöd till teknikupphandling . Programmet förlängdes sedermera till att gälla inom oförändrade medelsramar t.o.m. (prop. 1992/93:100 bil. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Stöd till utveckling och introduktion av energieffektiv teknik genom teknikupphandling har ofta visat sig vara en bra metod för att få fram ny teknik. Stödet bör användas vid upphandling av sådana produkter eller system där utveckling av ny teknik är nödvändig för att beställarens krav skall kunna tillgodoses. Det tekniska utvecklingsarbete som avses kan gälla tillämpning av avancerad teknik, men även mindre utvecklingssteg och produktmodifieringar. Stödet till teknikupphandling bör användas som ett komplement till övriga insatser för energihushållning och teknikutveckling. Verksamheten med provning och märkning av energikrävande utrustning (avsnitt 7.4.4) är inriktad på att fortlöpande driva fram produktutvecklingen. Teknikupphandling bör användas när det finns särskilda skäl eller förutsättningar för att stimulera produkt- och systemutvecklingen. Teknikupphandlingsprojekten bör samordnas med berörda sektorsmyndigheters respektive verksamheter. bör anvisas för stöd till utveckling och introduktion av energieffektiv teknik genom teknikupphandling från . Det nuvarande stödsystemet för upphandling av energieffektiv teknik bör upphöra i och med utgången av . - 2002 bör anvisas . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i budgetpropositionen för . Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för verksamheten. 7.4.4 Provning, märkning och certifiering av energikrävandeutrustning, m.m. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Tillgången till objektiv produktinformation| | är avgörande för att konsumenterna skall kunna jämföra | | marknadsutbudet och prioritera produkternas viktigaste | | egenskaper. Återkommande tester och provningar behövs som | | underlag för att driva på produktutvecklingen. | | El- och energikrävande utrustning bör energideklareras och | | miljömärkas. Metodutvecklingen av standarder för energiförbrukning| | samt av system för märkning bör fortsätta i internationellt | | samarbete. | | För viss kunskapsförmedling, provning, testning och märkning av| | energikrävande produkter och system anvisas | | från . Skälen för regeringens förslag: Hushållen svarar för närmare en tredjedel av landets totala energiförbrukning. Även om elvärmen svarar för stora delar av hushållens elförbrukning är det angeläget att också främja hushållningen med energi i övrigt. Hushållningen med energi inom denna sektor bör främjas genom bl.a. provning och testning av varor, utrustning och system. Tillgången till objektiv produktinformation underlättar för konsumenterna att jämföra marknadsutbudet och att prioritera produkternas viktigaste egenskaper. Detta leder också till att kravet på tillverkarna att utveckla sina produkter ständigt förblir högt. Provning och testning är således av stor betydelse för att få fram energieffektiva produkter och system och för att snabbt få ut dem på marknaden. Det är särskilt viktigt att det finns ett fullgott faktaunderlag inför investeringar i t.ex. nya uppvärmningssystem, energibesparande utrustning och hushållsapparater, eftersom utrustningen ofta har hög komplexitet och inköp görs sällan. När konsumenten överväger ett inköp är den specifika energiåtgången och utgifterna för energi viktiga liksom den aktuella produktens pris, prestanda och livslängd. Informationsunderlaget bör möjliggöra en avvägning mellan alla aspekter. Energiåtgången ställs då mot andra kvaliteter. Kostnaderna för att samla den nödvändiga informationen kan dock snabbt bli höga. Marknadsöversikter som utarbetas och sammanställs av en oberoende instans underlättar informations- inhämtningen. Som en del av energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) anslogs till för arbete med energideklarationer och produktmärkning. arbete med energifrågor är inriktat på att stödja, stimulera och undervisa konsumenter och näringslivsföreträdare att hushålla med energi. Överenskommelser med näringslivet och marknadskontroller utgör andra åtgärder. Verket bidrar till objektiv produktinformation genom jämförande varuprovning. Provning och metodutveckling är viktiga delar av verksamheten. provar bl.a. hushållsapparater. Andra produkter som har testats är kombipannor, vedpannor, värmepumpar, ackumulatorsystem, solvärmeanläggningar och pellettbrännare. Resultaten av provningarna sprids till kommunala konsument- vägledare, energirådgivare och allmänheten genom bl.a. förlagsprodukter och tidningen . är vidare föreskrivande myndighet för den europeiska energideklarationen för hushållsapparater och för den europeiska miljömärkningen. El- och energikrävande utrustning bör energideklareras och miljömärkas så långt det är relevant och praktiskt möjligt. Det är väsentligt att arbetet med märkning och deklarationer samordnas både nationellt - mellan myndigheter och frivilliga organisationer - och internationellt. En omfattande flora av märkningar kan lätt förfela sina syften. är den huvudansvariga myndigheten på detta område. Det är en uppgift för att ansvara för verksamheten med provning, testning och märkning av energikrävande produkter och system. De medel som anvisas under anslaget bör kunna användas också för sådan forsknings- och utredningsverksamhet som är av väsentlig betydelse för verksamhetens genomförande. Den bör ske i samråd med de myndigheter som har specialkompetens på de aktuella områdena, t.ex. vad gäller bostäder. När det gäller att sprida information och provningsresultat är ett nära samarbete med energimyndigheten väsentligt. föreslås i avsnitt 7.5.3 få ett särskilt ansvar för att utveckla formerna för ett långsiktigt samarbete mellan forskningen och den konkreta stöd- och rådgivningsverksamheten. Detta är viktigt bl.a. för att verksamheten skall kunna utvärderas. är med sin särskilda kompetens och sina kunskaper om brukarkraven en central instans när det gäller hushålls- och konsumentsektorn. För viss kunskapsförmedling, provning, märkning och certifiering av energi- krävande utrustning, m.m. bör anvisas från . Regeringen avser att återkomma till anslagsfrågan i den ekonomiska vårpropositionen. -------------------------------------------------------------------- | Regeringens förslag: Kommunerna ges möjlighet att erhålla bidrag| | för lokal rådgivning på energiområdet. anvisas| | för stöd till energirådgivning. | | Bidrag skall kunna sökas från och avse | | rådgivningsverksamhet som har inletts tidigast . Skälen för regeringens förslag: Generell information och rådgivningsmaterial måste i många fall användas med beaktande av de särskilda förutsättningar som föreligger lokalt. Enskilda hushåll och företag kan ha svårigheter att tillgodogöra sig tillgängligt informationsmaterial på grund av energifrågornas komplexitet. Det finns därför ofta behov av att få den generella informationen anpassad till den egna situationen.För sådana insatser krävs en lokalt förankrad rådgivning på energiområdet. Från och med /78 lämnades statligt stöd till kommunernas rådgivnings- och besiktningsverksamhet inom energihushållningsområdet (prop. 1976/77:107, bet. 1976/77:CU:34 och 39, rskr. 1976/77:244 och 245). Fr.o.m. /84 lämnades bidrag även till motsvarande verksamhet som de större fastighetsförvaltarna geomförde i egen regi. Praktiskt taget samtliga landets kommuner bedrev besiktnings- och rådgivningsverksamhet riktad till fastighetsägare. upphörde statsbidraget (prop. 1984/85:100 bil. 13, bet. 1984/85:BoU17, rskr. 1984/85:138). Som motiv anfördes bl.a. att kommunerna själva borde ha huvudansvaret för att planera, förbereda och initiera genomförandet av såväl energihushållningsåtgärder som åtgärder för att mer generellt förbättra bostadsbeståndet, i enlighet med det av beslutade bostadsförbättringsprogrammet (prop. 1983/84:40 bil. 9, bet. 1983/84:BoU11, rskr. 1983/84:63). Det framhölls också att det borde ankomma på kommunerna att själva bedöma vilken omfattning och inriktning på verksamheten som är mest ändamålsenlig med hänsyn till de lokala behoven. I samband med att statsbidraget upphörde lade många kommuner ned sin rådgivnings- och besiktningsverksamhet. Andra kommuner fortsatte med verksamheten i någon form, exempelvis inom de kommunala energiföretagens eller byggnadsnämndernas verksamhet. energirådgivning finns nu på endast några få håll i landet. I allmänhet förmedlar de kommunala konsumentvägledarna information och råd om produkters energiprestanda, tillsammans med övrig konsumentinformation och rådgivning. Kommunerna bör ha kompetens för en specialiserad rådgivning på energiområdet. Den kommunala rådgivningen kompletterar den som ges av el- och bränsleleverantörerna. Den kommunala energirådgivningen har direkt lokal anknytning och därmed också en viktig uppgift i att förmedla kunskaper till de lokala organisationer som verkar med bl.a. energifrågor. Kommunerna bör kunna ansöka om medel för lokal energirådgivning. Vid utbetalning av medlen bör dels ett grundbidrag, dels ett invånarrelaterat bidrag utgå. Medelstilldelningen skall kunna utnyttjas antingen för att finansiera en verksamhet med energirådgivare i den egna kommunen eller som delfinansiering av energirådgivning för flera kommuner eller på regional basis. För energirådgivning bör anvisas . - 2002 bör till kommunerna anvisas . Bidragssystemet bör träda i kraft och avse verksamhet som har påbörjats tidigast . Regeringen avser att återkomma med närmare förslag i budgetpropositionen för . Regeringen avser att bemyndiga den nya energimyndigheten att ansvara för bidragssystemet. 7.5 Utveckling av teknik för framtidens energisystem -------------------------------------------------------------------- | Regeringens bedömning: En målmedveten satsning på forskning, | | utveckling och demonstration är basen i den långsiktiga | | strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt | | energisystem. Målet är att sänka kostnaderna för och introducera| | ny energiteknik baserad på förnybara energislag. De statliga | | insatserna för utveckling av tekniken för framtidens | | energisystem förstärks och koncentreras. | | Energiforskningen ges ökade resurser och får en delvis ny | | inriktning där forskning om energisystemet och det | | internationella samarbetet med särskilt länderna i | | betonas. | | Stödet till branschgemensam forskning och utvecklingen av ny | | energiteknik i företag och branscher förstärks genom att Energi-| | teknikfonden tillförs ytterligare medel. | | Ett energiteknikbidrag införs för att stödja energiteknik som | | behöver utvecklas genom att provas i full skala och | | demonstreras med reducerad risk för företagen. Skälen för regeringens bedömning: energipolitiska överenskommelse är en kraftfull markering av att skall bygga ett långsiktigt uthålligt energisystem. Användningen av kärnkraft och fossila bränslen skall minska. Denna utveckling skall åstadkommas med högt ställda mål för sysselsättning, konkurrenskraft och välfärd. har genomfört en analys av de resultat som har nåtts genom energipolitiska beslut. Kommissionen konstaterar att forskning och utveckling är en förutsättning för att möjliggöra en ekologiskt hållbar tillväxt och att energiforskningen bör ges större resurser. En målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration är basen i den långsiktiga strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Målet är att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag. skall inslaget öka kraftigt av el- och värmeproduktion baserad på förnybara energikällor, främst biobränslen, storskalig vindkraft och solenergi. Den befintliga vattenkraften skall effektiviseras. För detta krävs att ny teknik utvecklas till att bli lönsam och kommersiellt tillgänglig. Insatserna för att utveckla energisystemet kan därigenom bidra till nya exportmarknader för industrin. Staten har ansvaret för att ange och upprätthålla de ramar inom vilka övriga aktörer på energiområdet fattar sina beslut. En viktig del i detta ramverk är det statliga stödet till forskning, utveckling och demonstration av ny miljöanpassad och effektiv energiteknik. Statens roll är att garantera långsiktigheten samt att vara en katalysator för näringslivets medverkan. Staten måste vidare ta ansvar för att skapa sådana förutsättningar att prisbildningen på energimarknaderna kan utgöra ett stöd för de investeringar som krävs. Näringslivet måste ha den avgörande rollen när det gäller att identifiera de produkter och processer som kan bli lönsamma på marknaden. Det är också näringslivet som bör genomföra de investeringar som är nödvändiga för omställning och utveckling av energisystemet. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är en grundläggande förutsättning för att de statliga insatserna för forskning och utveckling skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Ett livskraftigt näringsliv avsätter betydande resurser för produktutveckling. Viktiga inslag är att utveckla och demonstrera nya produkter, processer och system. Staten understödjer denna verksamhet genom bl.a. stöd till grundläggande energiforskning, kollektivforskning och produktutveckling samt till utveckling, provning och demonstration av ny teknik i fullskale- och försöksanläggningar. Dessa insatser bör nu förstärkas i samtliga led i utvecklingsprocessen, dvs. från grundforskning till teknikutveckling och introduktion på marknaden.