prop · GK03155D1 · 1997-01-01 00:00:00 — Enligt 8 kap. 6 § första stycket sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i statlig myndighets verksamhet som består i bl.a. prisreglering, i den utsträckning regeringen föreskriver det, för uppgift om enskilds affärs- eller driftsförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, eller andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Enligt 2 § sekretessförordningen (1980:657) skall sekretess gälla för uppgifter som avses i 8 kap. 6 § sekretesslagen i den utsträckning som anges i bilagan till förordningen. I punkt 18 i bilagan till förordningen anges att sådan sekretess skall gälla i verksamhet som består i prisreglering hos enligt lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. Den som ansöker hos om att få ett pris fastställt för en vara enligt 3 § lagen om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. kan således utgå ifrån att vissa uppgifter som verket därvid får del av om sökandens verksamhet samt uppgifter om t. ex. sökandens affärspartners verksamhet kommer att omfattas av sekretess. För att uppfylla kravet på överläggningar med sjukvårdshuvudmännen kan det förekomma att måste lämna vissa av dessa uppgifter till sjukvårdhuvudmännen. De uppgifter som torde behöva överlämnas till sjukvårdshuvudmännen och för vilka sekretess kan gälla hos verket är sådana som avser sökandens egen verksamhet. Någon bestämmelse av innebörd att sekretess kan gälla för uppgifterna hos sjukvårdshuvudmännen finns inte. Enligt regeringens mening är det påkallat att införa en bestämmelse i sekretesslagen som innebär att sekretess som gäller med stöd av 8 kap. 6 § första stycket 1 sekretesslagen för uppgifter hos överförs till sjukvårdshuvudmännen. Bestämmelsen bör kompletteras med en bestämmelse om att sekretessen inte skall gälla om en sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse ändå är tillämplig hos eller kommunen. 11 Följdändringar till ändringar i lagen (1969:205) om pensionstillskott ------------------------------------------------------- |Regeringens förslag: Lagen (1969:205) om | |pensiontillskott och lagen (1990:325) om | |självdeklaration och kontrolluppgifter ändras med an-| |ledning av tidigare beslutade ändringar i lagen om | |pensionstillskott. Ändringarna skall gälla från och med| |. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 11) föreslogs att pensionstillskottet till omställnings- pension, särskild efterlevandepension och änkepension skulle höjas från till . I samband härmed flyttades också bestämmelserna om pensionstillskott till dessa pensioner från 2 § till en ny 2 b §. Det som tidigare reglerats i 2 b § reglerades efter ändringen i 2 c §. Ändringarna föreslogs träda i kraft . Förslaget antogs av (bet. 1996/97:SfU1, rskr. 1996/97:126). De sålunda genomförda ändringarna medför att bestämmelsen i 3 § lagen om pensionstillskott behöver ändras, eftersom denna bestämmelse innehåller hänvisningar till 2-2 b §§. Vidare behöver en ändring göras i 2 kap. 6 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter så att den som fått pensionstillskott till omställningspension, särskild efterlevandepension eller änkepension även i fortsättningen kan vara befriad från att lämna självdeklaration om inte den uppburna pensionen överstiger av basbeloppet för den som är gift och av basbeloppet för den som är ogift. Av förbiseende gjordes inte detta i samband med de förutnämnda ändringarna. Ändringarna bör träda i kraft och tillämpas beträffande lagen om pensionstillskott och på utbetalningar som gjorts från och med denna dag i fråga om lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, eftersom de tidigare genomförda änd- ringarna gäller från denna dag. 12.1 Förslaget till socialförsäkringsregisterlag 1 § Den inledande paragrafen om lagens tillämpningsområde motsvarar 1 § lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL), med ändringen att ordet verksamhet används i stället för handläggning av ärenden, och tillägget att verksamheten också kan åligga försäkringskassorna eller () till följd av särskilt beslut av regeringen. Ytterligare en skillnad är att de tre hittillsvarande undantagen i fråga om lagens tillämpningsområde inte finns med. Av de tre undantagen får de två första, vilka gäller personregister som får föras utan tillstånd enligt datalagen och personregister som har inrättats med stöd av annan lag, anses vara obehövliga. Det tredje undantaget, för ärenden om vårdersättning, skall inte längre gälla eftersom ärendehandläggningen rörande sådana ersättningar (numera endast för tandvård) tvärtom skall omfattas av den nya lagen. Begreppet socialförsäkringsregister i SofrL har behållits som samlingsbeteckning på registren. 2 § I paragrafen anges att de allmänna försäkringskassorna och RFV får föra socialförsäkringsregister för de ändamål som anges i 3 §. Bestämmelsen innebär att RFV och försäkringskassorna ges rätt att själva besluta om registerstrukturen och att tillskapa och föra registren inom de ramar som lagens bestämmelser anger. Alla register som förs med stöd av denna lag skall vid tillämpning av datalagen (1973:289) anses vara inrättade genom beslut av ("statsmaktsregister"). 3 § I paragrafen anges i tre punkter för vilka ändamål ett socialförsäkringsregister får användas hos försäkringskassorna och RFV. Paragrafen täcker samtliga ändamål som anges dels i 3 och 5 §§ SofrL, dels i 2-6 §§ lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (SjfrL). För en närmare kommentar till dessa ändamål kan hänvisas till prop. 1994/95:8 s. 53-55 respektive 1992/93:193 s. 64-68. Paragrafen omfattar också handläggning av ärenden om tandvårdsersättning. Denna ärendetyp har behandlats i avsnitten 9.1 och 9.4. Avsikten är att det på samma sätt som enligt SofrL skall föras olika register för separata, definierade ändamål. Vissa ändamål kan emellertid antas vara gemensamma för många register. Detta torde särskilt gälla behovet av samordning mellan olika ersättningar och kontroll av att inte felaktiga utbetalningar sker. I den utsträckning det behövs måste därför ett register som primärt förs för ett visst ärendeslag få användas också för andra ärendeslag just för sådan samordning och kontroll. De individuella registerändamålen får bestämmas med hänsyn härtill. Registerändamålen uppföljning, utvärdering etc. redovisas inte som i SofrL uppdelade på RFV respektive försäkringskassorna. En försäkringskassa får använda socialförsäkringsregister för uppföljning etc. avseende sin egen verksamhet. RFV:s användning av register för motsvarande ändamål får däremot omfatta även försäkringskassornas verksamhet. En särskild markering av detta förhållande i lagen får emellertid anses vara obehövlig. Uppdelningen i fråga om vad respektive organ får göra i detta hänseende följer automatiskt av organens olika 4 § Paragrafen reglerar den registeranvändning som får ske hos Statens löne- och pensionsverk och det organ som tidigare hette Kommunernas pensionsanstalt. Första stycket överensstämmer med 4 § SofrL med det tillägget att regeringens föreskriftsrätt får vidaredelegeras. För en kommentar till 4 § SofrL hänvisas till prop. 1994/95:8 s. 54. Användningen enligt andra stycket, som har ägt rum med stöd av tillstånd av Datainspektionen, har kommenterats i avsnitt 9.4. 5 § Paragrafen anger vilka personer som får registreras i socialförsäkringsregister. Paragrafen motsvarar 6 § SofrL, och vad som uttalats om personkretsen i författningskommentaren till den paragrafen är tillämpligt även när det gäller förevarande paragraf. Uttalandena finns i prop. 1994/95:8 s. 55, vartill hänvisas. Med stöd av denna bestämmelse får alltså utöver den försäkrade eller bidragssökande registreras make, barn, förälder, vårdnadshavare eller annan person som har samband med den registrerade - allt under förutsättning att uppgifter om personen har betydelse för handläggningen av ett ärende. I register som förs för handläggning av ärenden om tandvårdsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) får anges tandläkare som ger eller avser att ge tandvård inom en försäkringskassas verksamhetsområde. Tandläkare som avser att påbörja verksamhet i vilken kommer att begäras ersättning enligt tandvårdstaxan (1973:638) kan således registreras även om verksamheten inte har kommit igång. Även tandläkare som är uppförda på förteckning över tandläkare som är anslutna till tandvårdsförsäkringen får registreras. I ett tandvårdersättningsregister får även anges patienter för vilka en i regis- tret antecknad tandläkare begär eller avser att begära ersättning. 6 § I paragrafen införs i första stycket beteckningarna allmänna och särskilda ärendeuppgifter och slås fast att dessa två typer av uppgifter får registreras. I 12 § SofrL och i 14 § 5 SjfrL föreskrivs att registren också får innehålla de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose registerändamålen. Detta gäller oförändrat men behöver inte särskilt anges i lagen. Allmänna ärendeuppgifter skall alltid få registreras. I andra stycket anges vilka uppgifter som är allmänna ärendeuppgifter. Flertalet av de uppgifter som omfattas av bestämmelsen kan registreras enligt SofrL. Identifierings- och adressuppgifter är bl.a. namn, personnummer eller, om sådant saknas, annat registreringsnummer, adress, telefon- och telefaxnummer. Med adress avses inte bara folkbokföringsadress - inkluderande fastighets- och lägenhetsbeteckning - utan även annan vistelseadress, t.ex. sommaradress eller utlandsadress. Till allmänna ärendeuppgifter hänförs också de särskilt uppräknade kön, civilstånd, medborgarskap och födelseort. Uppgift om medborgarskap har betydelse i socialförsäkringsärenden rörande migrerande personer och uppgift om födelseort behövs regelmässigt i samma slag av ärenden för identifiering av personer vid förfrågningar i länder som inte använder personnummer. Paragrafen innehåller i tredje stycket definitionen av särskilda ärende- uppgifter. Innehållet i detta begrepp motsvarar till största delen det som omfattas av 8 § SofrL. Särskilda ärendeuppgifter är uppgifter om sådana ekonomiska och personliga förhållanden som har betydelse för den handläggning av ärenden som anges i 3 § 1. Innehållet i de materiella regler som gäller för de olika ärendena blir därmed avgörande för vilka uppgifter som får registreras. Begränsningen till ärendehandläggning innebär att det - i likhet med vad som gäller enligt SofrL - inte blir tillåtet att registrera en uppgift som enbart har betydelse för uppföljningen av verksamheten. (Jämför dock undantagsbestämmelsen om sjukdomsdiagnoser i 10 §.) Exempel på ekonomiska och personliga förhållanden som kan komma i fråga att anteckna i ett socialförsäkringsregister har lämnats i förarbetena till 8 § SofrL (se prop. 1994/95:8 s. 56). Uppgift om sjukpenninggrundande inkomst, årsarbetstid och karenstid kan registreras med stöd av denna bestämmelse. Detsamma gäller uppgifter som får registreras i ett lokalt sjukförsäkringsregister enligt 12 § 4 och 7 SjfrL. Där anges uppgift om den försäkrades yrke och arbetsuppgifter, arbetsgivares namn, adress, telefonnummer och organisations- eller personnummer, arbetsställe, arbetsställenummer eller fartyg samt näringsgren. Ytterligare exempel kan hämtas ur förarbetena till 14 § 1 och 2 SjfrL (se prop. 1992/93:193 s. 73-74). När det gäller ärenden om tandvårdsersättning kan behöva registreras skatteuppgifter såsom uppgift om F- eller A-skatt och andra uppgifter för att skall kunna göra rätt skatteavdrag. Uppgifter som behövs för att skall kunna betala ut ersättningen är t.ex. uppgift om tandläkarens bank- eller postgirokonto. Förutom den begränsning som ligger i att en uppgift skall ha betydelse för handläggningen av ett ärende för att den skall få registreras som särskild ärendeuppgift gäller också, enligt 7-10 §§, särskilda begränsningar i fråga om integritetskänsliga uppgifter. 7 § Paragrafen reglerar i vilken utsträckning registrering får ske av integri- tetskänsliga uppgifter. Paragrafen motsvarar 9 § SofrL men har en något ändrad utformning och en utökad lista med uppgifter som får registreras. Integritetskänsliga uppgifter definieras liksom i 9 § SofrL som uppgifter som räknas upp i 4 § datalagen (1973:289) och uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. De uppgifter som räknas upp i 4 § datalagen är följande: - uppgift om att någon misstänks eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott, - uppgift om att någon har varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller utlänningslagen (1989:529), - uppgift i övrigt om någons sjukdom eller hälsotillstånd, - uppgift om någons sexualliv, - uppgift om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom , - uppgift om att någon varit föremål för åtgärd (annan än tvångsingripande) enligt utlänningslagen, - uppgift om någons ras, och - uppgift om någons politiska uppfattning, religiösa tro eller övertygelse i övrigt. Uppgift som utgör omdöme eller annan värderande upplysning (6 § andra stycket datalagen) kan t.ex. gälla omdömen om människors familjeförhållanden, uppförande, samhällsanpassning, psykiska status, studieintensitet eller prestationer i arbetslivet (se prop. 1994/95:8 s. 57 med där gjord hänvisning). Detta är en typ av uppgifter som normalt inte är aktuell att registrera i de ärenden som omfattas av denna lag. Listan i förevarande paragraf med uppgifter som får registreras även om de är känsliga innehåller heller inte någon uppgift av detta slag. Paragrafens första stycke innehåller ett generellt förbud mot registrering av särskilda ärendeuppgifter som utgör integritetskänsliga uppgifter i den mening som har sagts. I paragrafens andra och tredje stycken räknas upp vilka uppgifter som får registreras även i den mån de utgör eller avslöjar uppgifter som enligt första stycket är otillåtna att registrera. Andra stycket upptar 13 punkter, som huvudsakligen motsvarar punkterna i 9 § SofrL och 13 § SjfrL. Enligt första stycket punkt 1 får anges förekomsten av ansökan eller anmälan i ärenden som omfattas av 1 § första stycket. Punkten motsvarar 9 § 4-6, 9, 10 och 16 SofrL samt 12 § 8 och 13 § 1 SjfrL, men har givits en generell utformning. Punkt 2 omfattar tidpunkter, tidsperioder och belopp för ersättningar och för ersättningsgrundande förhållanden, i båda fallen i ärenden som omfattas av 1 § första stycket. Med ersättningsgrundande förhållanden avses relevanta omständigheter såsom sjukdom, barnsbörd, arbetsskada, men däremot inte bakomliggande omständigheter. Tidpunkter och perioder kan avse t.ex. sjukanmälan, sjukdomsfall, sjukhusvård, beräknad nedkomst. Punkten motsvarar i dessa delar 9 § 1, 2, 7 och 12 SofrL och 12 § 1, 2, 6 och 9 SjfrL. Belopp kan avse allehanda ersättningar i de olika ärendena. Såvitt gäller sjuklön finns en motsvarighet i 12 § 9 SjfrL. Punkt 3 gäller uppgift om grad av nedsatt arbetsförmåga. Punkten motsvarar 9 § 3 SofrL och 12 § 3 SjfrL. Punkt 4 tar upp förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare. Punkten har sin motsvarighet i 12 § 5 SjfrL. Punkt 5 gäller uppgift om förekomsten av rehabiliteringsutredning eller annan utredning i rehabiliteringsärende samt av fastställd rehabiliteringsplan. Punktens innehåll har hämtats från 13 § 1 och 2 SjfrL. Punkt 6 gäller uppgift om arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. Punkten motsvaras av 13 § 3 SjfrL. Punkt 7, som syftar på förekomsten av funktionshinder, motsvaras av 9 § 11 SofrL. Punkt 8, som är ny, är föranledd av att denna uppgift i vissa fall torde kunna anses avslöja förekomsten av något sådant förhållande som nämns i 4 § datalagen hos barnets föräldrar. Punkterna 9-11 motsvarar 9 § 13-15 SofrL. Enligt punkt 12 får anges huruvida den registrerade är aktuell i ett ärende om återbetalningsskyldighet och i sådant fall även exekutiva åtgärder, utmätningsbelopp, utmätningsfria belopp och beslut om skuldsanering enligt skuldsaneringslagen. Denna punkt har behandlats i avsnitt 9.5. Punkt 13 gäller uppgift om anledningen till att ett ärende avslutats. Punkten motsvarar 12 § 10 SjfrL. Tredje stycket i paragrafen innehåller en fortsatt uppräkning av uppgifter som får registreras även i den mån uppgifterna faller under förbudet i första stycket. Det gäller här uppgifter som bara får finnas i register som förs för handläggning av ärenden om tandvårdsersättning. Gemensamt för uppgifterna är att de ofta indirekt kan avslöja patientens tandstatus, dvs. sjukdom eller hälsotillstånd. I inledningen till tredje stycket föreskrivs sålunda att i fråga om privat- praktiserande tandläkare och annan anordnare av tandvård får anges uppgift om namn på praktik och i förekommande fall specialistkompetens. Specialisttandläkare finns bl.a. inom ämnesområdena tandlossningssjukdomar, oral kirurgi, rotbehandling, oral protetik och tandreglering. I tredje stycket anges vidare under sex punkter vissa uppgifter som skall få anges i ett register för handläggning av tandvårdsersättningsärenden. Punkt 1 gäller förekomst av begäran om förhandsprövning enligt 14 § tandvårdstaxan samt kod för behandlingsförslag som avses i begäran. Som angivits i avsnitt 9.1 kan begäran om förhandsprövning göras när den försäkrades behov av tandvård är omfattande eller svårbedömt. Punkt 2 gäller kod för behandling som avses i tandvårdstaxan. I begreppet behandling innefattas undersökning, diagnostik, rådgivning, förebyggande åtgärder och behandling. I detta begrepp innefattas också vilken tand eller vilka tänder som åtgärden avsett. Föreskrifter om de koder som skall användas meddelas som verkställighetsföreskrifter av regeringen eller efter regeringens bemyndigande RFV. Enligt punkt 3 får antecknas kostnad för tandtekniskt material. Uppgifter som kan behöva antecknas enligt denna punkt är t.ex. typ av material, produktnamn, à-priser, antal eller vikt i gram och antal lödningar. Om en uppgift som hämtas från en räkning eller faktura avser behandling, skall uppgiften anges med kod. Detta följer av punkt 2. Enligt punkt 4 får anges förekomsten av remiss, remitterande vårdgivares namn och namnet på vårdgivare till vilken remiss har skett. Orsaken till remissen får däremot inte anges. Punkt 5 anger att uppgift om patientavgift och tandvårdsersättning får antecknas. Enligt punkt 6 får uppgift om arvode och delräkning antecknas. 8 § I paragrafen föreskrivs i första stycket att de uppgifter som registreras med stöd av 7 § andra och tredje styckena skall anges så kortfattat som möjligt. Denna bestämmelse har sin motsvarighet i 10 § första stycket SofrL. Det kan i detta sammanhang finnas skäl att erinra om att uppräkningen i 7 § andra och tredje styckena inte har den innebörden att alla sådana uppgifter som räknas upp behöver vara integritetskänsliga i det enskilda fallet. Om en uppgift inte är integritetskänslig berörs den inte av 7 § och därmed inte heller av förevarande bestämmelse. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som ytterligare begränsar innehållet i socialförsäkringsregister. Bestämmelsen motsvarar 10 § andra stycket SofrL. 9 § Paragrafen motsvarar 11 § SofrL och 14 § 4 SjfrL men har fått en ändrad lydelse. Bestämmelsens innebörd är att begränsningarna enligt 7 och 8 §§ för registrering av integritetskänsliga uppgifter skall tillämpas på samma sätt på beslut och domar, men att de angivna tre punkterna ändå alltid skall få registreras. 10 § Genom denna bestämmelse bemyndigas regeringen att efter särskild prövning medge att uppgifter om sjukdomsdiagnos får registreras, om det behövs för angelägna uppföljningsändamål. Registreringen får bara tillåtas i begränsad omfattning. Begränsningarna kan vara av flera olika slag. De kan gälla bl.a. tidsperiod, diagnoser, ort eller arbetsgivare (bransch) och gallringsfrist för uppgifterna. Vidare skall en begränsning alltid ske till vissa socialförsäkringsregister. Utgångspunkten skall här vara att uppgifterna skall finnas i så få register som möjligt och vara tillgängliga för en så liten krets personer som möjligt. Det är också naturligt att i första hand sträva efter att hålla uppgifterna avskilda i särskilda register som bara används för uppföljningsändamål. 11 § Paragrafen innehåller bestämmelser om de elektroniska akterna. De närmare övervägandena om dessa har redovisats i avsnitt 9.5. Socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän försäkringskassa eller ett lokalt organ inom en sådan eller för RFV för handläggning av ärenden får innehålla de handlingar som bildar de elektroniska akterna. För uppgifter i sådana handlingar gäller inte de begränsningar i fråga om vad som får registreras som följer av 7-10 §§, utan endast kravet att uppgifterna antingen har lämnats i ärendet eller behövs för handläggningen av detta. I gengäld gäller strängare begränsningar i fråga om direkt åtkomst (14 §), sökbegrepp (18 §) och gallring (19 §). 12 § I paragrafens första stycke anges två fall i vilka sambearbetning får ske. Det första är att sambearbetning får ske mellan olika socialförsäkringsregister, vilket överensstämmer med huvudregeln i 13 § SofrL. Bestämmelsen gör det bl.a. möjligt - under förutsättning att registerändamål och tillåtet registerinnehåll för de berörda registren medger det - för den som handlägger ett ersättningsärende med hjälp av ett register att inhämta uppgifter från andra register om huruvida den som handläggningen gäller uppbär någon annan ersättning som eventuellt utgör hinder mot fastställande eller utbetalning av den ersättning som prövningen avser. Enligt punkt två får uppgifter som lämnas till en allmän försäkringskassa eller RFV med stöd av en särskild bestämmelse i lag eller förordning om utlämnande av uppgifter alltid tillföras ett socialförsäkringsregister genom sambearbetning. Punkten omfattar alla särskilda bestämmelser om lämnande av uppgifter, vare sig de är utformade som en skyldighet eller som en rätt att lämna uppgifter till någon av de nämnda mottagarna. Paragrafens andra stycke har sin motsvarighet i 13 § tredje stycket SofrL. Bestämmelserna om sambearbetning är underordnade bestämmelserna om registerändamål och registerinnehåll. En grundläggande förutsättning för att sambearbetning skall få ske är således att uppgifterna enligt nämnda bestämmelser får registreras i det mottagande registret. 13 § Paragrafen motsvarar till sitt innehåll 14 § första stycket SofrL och 7 § SjfrL. 14 § Paragrafen innehåller bestämmelser om direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister. Med direkt åtkomst menas åtkomst via terminal eller persondator eller på annat motsvarande sätt. Paragrafens första stycke motsvarar i sak 15 § första stycket första meningen SofrL jämförd med 14 § första stycket andra meningen samma lag. I andra stycket första meningen föreskrivs att direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister som förs särskilt för en allmän försäkringskassa endast får finnas hos den . Denna bestämmelse motsvarar i sak 15 § första stycket första meningen SofrL jämförd med 14 § första stycket samma lag samt 16 § SjfrL såvitt avser den försäkringskassa som för ett särskilt sjukförsäkringsregister över sjömän. I andra stycket andra meningen regleras den direkta åtkomsten till uppgifter i register som förs särskilt för ett lokalt organs verksamhetsområde inom en försäkringskassa. I sådant fall är den direkta åtkomsten begränsad till det lokala organet. Med begreppet lokalt organ åsyftas de nuvarande lokalkontoren men också andra motsvarande existerande eller framtida organisatoriska enheter.