prop · GK03150D5 · 1997-01-01 00:00:00 — Exklusive räntor reducerades de samlade offentliga utgifterna , mot konvergensprogrammets beräknade . Den reala minskningen av de offentliga utgifterna har omfattat både transfereringar och konsumtion. Men den mycket kraftiga reduktionen av transfereringarna till hushållen som beräknades i konvergensprogrammet på i reala termer begränsades till . I gengäld blev neddragningen av den offentliga konsumtionen större eller i volymtermer. Stigande timlönekostnader m.m. innebar dock att utgifterna för offentlig konsumtion ökade . De svenska nationalräkenskaperna skiljer sig på vissa punkter från bokföringsreglerna i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) som tillämpas inom EU bl.a. vid bedömningen av medlemsländernas underskott. Vid en tillämpning av dessa regler jämte en viss korrigering beräknas att underskottet uppgick till av BNP, dvs. mer än svenska nationalräkenskaperna utvisar. Skillnaden ligger främst på inkomstsidan och beror bl.a. på att effekten av den ändrade momsuppbörden, vissa utgifter för läkemedelssubventioner m.m. enligt ENS-reglerna skall omperiodiseras. innebar motsvarande justering att underskottet istället blev mindre än den redovisade siffran. Den konsoliderade bruttoskulden var, mätt som andel av BNP, vid utgången av 1996 mindre än . Nedgången kan till en del förklaras av minskade finansiella tillgångar bl.a. till följd av försäljningar av aktier. Den offentliga sektorns nettoskuld ökade som andel av BNP såväl 1995 som 1996. TABELL 4.1 OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER 1995 1996 1997 1998 1999 2000 59,9 63,5 62,6 61,9 60,2 59,4 Skatter och avgifter 912 50,0 54,3 53,6 53,2 52,1 51,3 Kapitalinkomster 88 5,9 5,2 5,1 4,8 4,3 4,3 Övriga inkomster 67 4,0 4,0 3,9 3,8 3,8 3,7 67,8 66,0 64,7 61,9 59,7 57,9 Hushållstransfereringar 388 24,0 23,1 22,6 22,0 20,9 20,2 Övriga transfereringar 125 7,9 7,5 7,4 6,4 6,1 5,8 Ränteutgifter 119 7,1 7,1 6,6 6,0 5,6 5,2 Konsumtion och investeringar 475 28,8 28,3 28,1 27,5 27,1 26,7 Finansiellt sparande -42 -7,9 -2,5 -2,1 0,0 0,5 1,5 Stat -53 -8,8 -3,2 -2,4 -0,3 0,1 1,0 Socialförsäkring 16 1,2 0,9 0,7 0,6 0,6 0,5 Kommun -5 -0,2 -0,3 -0,4 -0,3 -0,2 0,0 Primärt sparande1 -10 -6,6 -0,6 -0,2 1,5 1,8 2,4 Nettoskuld 473 26,0 28,2 29,7 27,9 26,8 25,1 Konsoliderad bruttoskuld2 1 304 78,2 77,7 77,1 73,9 71,1 67,8 Statsskuld 1 411 84,3 84,1 82,6 78,8 75,7 72,2 BNP, nivå (mdr kr) 1 645 1 678 1 754 1 841 1 933 2 025 1Finansiellt sparande exklusive kapitalinkomster och ränteutgifter. 2Enligt definitionen i Maastricht-villkoren. Källor: , och . 4.2 Utsikterna Till en del kan de låga offentliga utgifterna förklaras med en senareläggning av vissa investerings- och konsumtionsutgifter. Detta, i kombination med att de tillfälliga faktorerna på inkomstsidan faller bort, gör att förbättringen i de offentliga finanserna beräknas bli förhållandevis liten . De budgetförstärkande åtgärder som ligger i det ursprungliga konsolideringsprogrammet jämte den utvidgning av detta som skedde i samband med förra årets vårproposition beräknas ge budgeteffekter motsvarande av BNP. Exklusive räntor beräknas de samlade utgifterna i reala termer vara ungefär oförändrade jämfört med . Transfereringarna till hushållen stiger något till följd av ökade utgifter för utbildningsbidrag m.m. när antalet utbildningsplatser utökas. Övriga transfereringar minskar dock främst genom en kraftig neddragning av räntebidragen till bostäder. Likaså beräknas den lägre räntenivån slå igenom i minskade ränteutgifter, även om den offentliga sektorns bruttoskuld fortsätter växa. Den offentliga sektorns inkomster stiger med i reala termer. Den allmänna sjukförsäkringsavgiften höjdes med ytterligare en procentenhet . Därtill har hushållen gjort ovanligt stora egna skatteinbetalningar . Genom att de tillfälliga faktorer som drog upp inkomsterna faller bort sjunker emellertid skattekvoten. Det finansiella sparandet förbättras, med motsvarande av BNP. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande skulle därmed beräknas uppgå till av BNP. Justering för ENS-regler bedöms inte innebära några större effekter. Ett finansiellt sparandeunderskott av denna storleksordning är i sig tillräckligt för att reducera den offentliga bruttoskulden som andel av BNP. har därtill antagits att omfattningen av de utförsäljningar som aviseras i konvergensprogrammet uppgår till ca . Detta medför tillsammans med en viss förstärkning av kronan att bruttoskuldkvoten faller . Kalkylen visar att med fattade beslut, bl.a. vad avser åtgärderna i konsolideringsprogrammet, skulle det budgetpolitiska målet överträffas och ett överskott uppkomma. Mot bakgrund av den svaga arbetsmarknaden föreslås i den ekonomiska vårpropositionen ett antal åtgärder för att minska arbetslösheten. Dessa innefattar bl.a. ökade bidrag till kommunerna för att ge bättre förutsättningar att bibehålla sysselsättningen, utökat antal studieplatser samt miljöinvesteringar. Med dessa åtgärder beräknas den offentliga sektorn vara i stort sett i finansiell balans. Den totala utgiftskvoten reduceras till av BNP 1998. De offentliga utgifterna är därmed tillbaka på samma relativa nivå de hade före recessionen i början av 1990- talet. TABELL 4.2 OFFENTLIGA FINANSER, DIFFERENSER MOT KONVERGENSPROGRAMMET Löpande priser Procentenheter av BNP 1995 199 6 1997 1998 1999 2000 Inkomster -0,7 2,3 1,2 -0,2 -1,4 -2,3 Utgifter -2,1 - 0,4 -0,3 -1,0 -2,1 -3,1 Finansiellt sparande 1,1 2,7 1,4 0,9 0,7 0,8 Primärt sparande1 0,6 2,2 1,0 0,3 -0,1 -0,3 Statsskuld -5,9 - 7,2 -7,7 -8,9 -9,6 - 10, 1 Konsoliderad bruttoskuld2 -6,1 - 7,1 - 6,9 - 7,4 - 7,6 - 7,7 Nettoskuld -5,4 - 6,3 - 6,0 - 6,8 6,6 - 6,1 1Finansiellt sparande exklusive kapitalinkomster och ränteutgifter. 2Enligt definitionen i Maastricht-villkoren. Med det scenario för den ekonomiska utvecklingen som förutsätts i de medelfristiga beräkningarna kommer den offentliga sektorns finanser vid en oförändrad politik att fortsätta förstärkas . Bland annat den offentliga konsumtionen antas ligga kvar på en oförändrad nivå och utgifterna för arbetsmarknadsrelaterade ersättningar antas kunna reduceras i takt med att arbetslöshetsnivån minskar. Regeringen preciserar i den ekonomiska vårpropositionen mål för de offentliga finanserna efter 1998 som innebär att det etableras ett långsiktigt överskott på av BNP. har målet preciserats som ett överskott motsvarande respektive av BNP. Beräkningar visar att med oförändrade regler för bl.a. skatter och transfereringar skulle det offentliga sparandet vid den antagna tillväxten bli högre än dessa mål. För att undvika finansiell obalans mellan privat och offentlig sektor har det i kalkylen gjorts ett beräkningstekniskt antagande om att hushållens skatter under dessa år reduceras i den utsträckning de budgetpolitiska målen medger. De på detta sätt kalkylerade skattesänkningarna uppgår till av BNP och ytterligare av BNP . 0 Källor: , och . Diagram 4.2 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- och nettoskuld Källor: , och . 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2 1996/97:150 BILAGA 2