prop · GK03160 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:160 Långsiktigt hållbara trafiklösningar i och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslår regeringen en förändring i Dennisöverenskom- melsens vägdel i riktning mot en långsiktigt hållbar trafiklösning för . Förslaget innefattar en förändrad omfattning och en ändrad finansiering av den överenskommelse om miljö och trafik i som slöts och skall ses mot bakgrund av bl.a. önskemål om en mer miljöinriktad trafiklösning. Österleden och Västerleden med anslutningar mellan väg E 4 söder om och väg E 4 norr om utgår ur trafiklösningen. Beslut om genom- förande och finansiering av Västerleden med anslutningar fattas mot bakgrund av trafikutvecklingen och värderas i den normala infrastruktur- planeringen. Det planerade vägtullssystemet med vägtullar utanför Ringen genomförs inte. Drift och underhåll av de nya vägarna i skall finansieras med ordinarie anslag för drift och underhåll av vägar. De statliga bidragen till skall utbetalas i enlighet med den ursprungliga överenskommelsen. Förslaget till trafiklösning för avser investeringar till samma omfattning som den ursprungliga överenskommelsen men som ändrats enligt följande de ursprungliga väginvesteringarna har reducerats med ökade satsningar på miljö- och säkerhetsåtgärder, trafikantinformatik för ytterligare satsning på kollektivtrafikåtgärder för . Det planerade vägtullssystemet i genomförs inte. I avvaktan på utredningar om regional finansiering skall kostnaderna för de aktuella projekten i och finansieras med anslag anvisade över statsbudgeten . Därigenom kan på- gående och planerade projekt komma till byggstart utan ytterligare förse- ning, vilket skapar förutsättningar för sysselsättning, tillväxt och förbätt- rad miljö. Den nationella finansieringen kommer att omprövas när förut- sättningarna för regional finansiering föreligger. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Ärendet och dess beredning 4 3 Bakgrund 4 4 7 4.1 7 4.2 8 4.3 Regional finansiering 9 5 Ändrad trafiklösning i 10 6 Ändrad trafiklösning i 13 Bilaga 1 Remissinstanser 17 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. upphäver beslut (bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247) att vägtullar skall finansiera utbyggnaden av vissa vägprojekt i m.m. (avsnitt 4.1), 2. godkänner det regeringen föreslår om förändringar i trafiklösning- ens innehåll i (avsnitt 5), 3. godkänner det regeringen föreslår om att drift och underhåll av de nya vägarna i skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag för drift och underhåll av vägar (avsnitt 5), 4. godkänner det regeringen föreslår om förändringar i trafiklösning- arna i (avsnitt 6). 2 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppdrag att göra överväganden och lämna förslag kring införande av vägtullar i Stockholms- och Göteborgsregionerna. Rege- ringen beslöt om tilläggsdirektiv till utredningen. Ett delbetänkande, Vägtullar i (SOU 1994:142), redovisades . Ett slutbetänkande (SOU 1995:82) redo- visades . Betänkandena har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns till- gängliga i (dnr K94/3564/3 och K95/3288/3). Betänkandena och remissinstansernas svar utgör grund för denna proposition. Synpunkter på förändringar i trafiklösningarnas inne- håll har inhämtats från företrädare för respektive region och från berörda myndigheter. 3 Bakgrund tillkallades tre förhandlare för de tre storstadsregionerna med uppdrag att tillsammans med berörda parter utarbeta överenskommelser om trafiksystemen i respektive region. Syftet med överenskommelserna skulle vara att förbättra miljösituationen, öka tillgängligheten och att skapa bättre förutsättningar för utveckling i de tre storstadsregionerna. Preliminära överenskommelser redovisades av de tre förhandlarna . Regeringen redovisade innehållet i de tre överenskommel- serna för i propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87). uttalade sig positivt om de tre överenskommelserna (bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286). ansåg att ett fullföljande av uppgörelserna skulle leda till att en angelägen utveckling främjades varför det var angeläget att uppgörelserna kunde genomföras. medgav att sammanlagt fick tas i anspråk för ett fullföljande av överenskommelserna under förutsätt- ning att syftet med uppgörelserna kunde uppnås i sina huvuddrag. Av dessa medel avsåg åtgärder i och i . Överenskommelsen i var preliminär och förutsatte kompletterande beslut från de regionala parterna. En slutlig överens- kommelse i redovisades för regeringen . Re- geringen redovisade i propositionen om Vissa frågor inom Kommunika- tionsdepartementets område (prop. 1992/93:132) att den slutliga över- enskommelse som träffats mellan parterna i innebar att principuppgörelsen kunde uppnås i sina huvuddrag. Mot bakgrund av denna bedömning beslutade regeringen om utbetalning av medel till utbyggnad av kollektivtrafi- ken i . Medlen beviljades under förutsättning att för projekten erforderliga planer vinner laga kraft samt att tillstånd i övrigt för projekten beviljas enligt gällande rätt. Likaså utbetalades medlen un- der förutsättning att uppfyller sin del av över- enskommelsen. Utbetalningen av medel till för investeringar i det regionala kollektivtrafiksystemet sker enligt en särskild upprättad tidsplan. beslutade regeringen att fick belasta anslagsmedel för investeringar i järnvägen i enlig- het med vad som överenskommits mellan och de regionala parterna. Regeringen redovisade innehållet i den slutliga överenskommelsen om trafik och miljö i () för i budget- propositionen (prop. 1992/93:100 bil. Av denna redovisning framgick att överenskommelsen omfattade investeringar i kollektivtrafik om , i nya trafikleder om ca samt i övriga väganknutna investeringar om , allt prisnivå. Utbyggnaden av trafiklederna, en komplett ringled runt innerstaden och en yttre tvärled, samt miljöförbättrande åtgärder i inner- och ytterstad, framkomlighetsförbättrande åtgärder i och infartsparkeringar skulle enligt överens- kommelsen helt finansieras genom tullar på biltrafiken. Efter förslag från regeringen beslutade (prop. 1993/94:86, bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247) om statliga låne- garantier för förberedelse och byggande av vissa delar av de i överens- kommelsen ingående vägprojekten. Totalt omfattade de statliga låne- garantierna , varav avsåg förberedelser, planering och investeringar i vägar och vägtullssystem; bl.a. byggande av vägprojekten , Haningeleden 2:1, 2:2 och 4, Häggviksleden, Söderhall Rösa, förlängning och . De statliga lånegarantierna har sedermera utökats och omfattar nu även anslutning vid Värtan och anslutning till Värmdöleden. Totalt har staten utställt lånegarantier om varav avser förberedelser, planering och investeringar i vägar och vägtullssystem och drift och underhåll av vägar (alla belopp i prisnivån ). Mot bakgrund av bl.a. önskemål om en mer miljöinriktad trafiklösning anmälde regeringen behov av vissa förändringar i den s.k. . 1996/97:150 redovisar regeringen förslag till förändringar som innebär att Österleden och Västerleden med anslutningar till väg E 4 norr och söder om utgår ur överenskommelsen. Beslut om Väster- ledens genomförande och finansiering fattas mot bakgrund av trafikut- vecklingen och värderas i den normala infrastrukturplaneringen. Förhandlingar kommer att föras mellan staten och kom- mun om en mer miljöanpassad helhetslösning för väg- och järnvägstrafi- ken genom centrala . Även för var överenskommelsen preliminär och förutsatte kompletterande beslut av parterna. En slutlig överenskommelse för redovisades för regeringen . Regeringen redovisade i propositionen Överenskommelse om investeringar i tra- fikens infrastruktur i (prop. 1993/94:169) att den slutliga överenskommelse som träffats mellan parterna i Göteborgsregio- nen innebar att principuppgörelsen kunde uppnås i sina huvuddrag. beslöt med anledning härav bl.a. att godkänna att regeringen betalar ut bidrag till kollektivtrafikinveste- ringar, att bemyndiga regeringen att låta ställa garan- tier för vissa förberedelsearbeten för vägutbyggnaderna inom en ram om högst , att bemyndiga regeringen att uppdra åt Väg- verket att bilda ett finansieringsbolag för Göteborgsöverenskommelsen samt att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om kompletterande utredning (bet. 1993/94:TU34, rskr. 1993/94:435). Denna utredning skulle enligt utskottet med anledning av den motions- ledes framförda kritiken mot vägtullar i avse en undersökning dels av omfattningen av de projekt som överenskommelsen avsåg dels av möjligheten att använda annan lokalt eller regionalt avgränsad finansie- ring. Med anledning av detta beslut beslutade regeringen att uppdra till att bilda finansieringsbolag för Göte- borgsöverenskommelsen samt bemyndigande för att ställa vissa garantier. Vidare beslöt regeringen om ut- betalning av medel till utbyggnad av kollektivtrafiken i Göteborgsregio- nen. Ett led i genomförandet av de två trafiköverenskommelserna var till- sättandet av en särskild utredare med uppdrag att göra överväganden och lämna förslag kring införande av vägtullar i Stockholms- och Göteborgs- regionerna. 4 4.1 Regeringens förslag: Det föreslagna vägtullssystemet i skall inte införas. Utredningens förslag: Vägtullar bör i ett första steg införas utanför i . När Ringleden är färdigställd bör ett införande av innerstadszoner prövas. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. och , har pekat på den direkta motsättningen som finns i målet med vägtullarna; dels att finansiera väginvesteringar, dels att minska trafikens miljöpåverkan. Flera re- missinstanser har därför förordat en annan utformning av avgiftssystemet än tullar. Skälen för regeringens förslag: Införandet av vägtullar i Stockholms- regionen i enlighet med och i enlighet med utredningens förslag syftar såväl till att minska trafiken i som till att erhålla intäkter för att finansiera slutförda, pågående och planerade investeringar i vägsystemet i . Det av utredaren föreslagna tullsystemet innebär att tullar skall tas upp i ett snitt utanför Ringen för färd in i tullbelagt område. Det innebär att vägtull erläggs såväl för färd mot innerstaden som för färd på Ringen. Det av utredaren föreslagna tullsystemet uppfyller de krav som riksdag och regering tidigare ställt på vägtullssystemet såvitt gäller intjänande- förmåga och miljöstyrande effekter. Ett alternativ, tullar innanför Ringen, utvärderades också av utredningen, men förkastades då de inte uppvisade tillräckliga intäkter. Regeringen anser dock att det föreslagna systemet har påtagliga nackdelar som gör att systemet inte bör ges den utformning som utredaren föreslagit. Regeringen anser att ett vägtullssystem skall vara lätt att förstå och acceptera för den enskilde trafikanten. Det tidigare föreslagna systemet har inte en sådan utformning. Placeringen av tullstationerna utanför Ringen medför att det blir lika dyrt att färdas på kringfartslederna runt de centrala delarna av som genom , vilket är ologiskt och leder till svårigheter att åstadkomma önskvärd minskning av genomfartstrafiken i . Detta förhållande kan komma att rättas till genom att innerstadszoner införs. Dessa zoner före- slås emellertid inte införas med att det planerade vägtullssyste- met tas i drift utan tidigast när de nu föreslagna delarna av den tidigare Ringleden byggts färdig. Tidsutdräkten mellan att införa vägtullar i och att införa innerstadszoner kan således bli lång. Regeringen anser det därför olämpligt att införa ett system som inte till fullo ger önskvärda effekter och som kommer att uppfattas som ologiskt och felaktigt utformat. Ett vägtullssystem utformat som utredaren föreslagit medför därtill vissa begränsningar för några kommuner. Exempelvis skulle bilister i , och kommuner alltid tvingas erlägga vägtull för att komma ut på det allmänna vägnätet. Detta är inte acceptabelt. Likaså innebär det föreslagna vägtullssystemet en kostnadsmässig barriär för bilister som skall färdas mellan de norra och de södra delarna av Stor- . Detta riskerar att förstärka den regionala obalans som finns mellan norr och söder i regionen. Det föreslagna vägtullssystemet kan ge oönskade geografiska och för- delningspolitiska effekter. Därmed motverkas en balanserad utveckling i . Regeringen anser därför att åtminstone de nu före- slagna delarna av den tidigare Ringleden skall vara avgiftsfria. Det planerade vägtullssystemet inbegriper i förlängningen även tullar på . Västerleden utgör i princip en förbifart på 4 förbi . Förbifarter av detta slag syftar vanligtvis dels till att avlasta de centrala delarna av staden från trafik, dels till att ge den nationella genomgående trafiken ett effektivt vägnät utan onödiga hinder. Dessa förbifarter är i andra delar av landet helt avgiftsfria och ingår i de flesta fall i det nationella stamvägnätet. Detta bör även gälla för . Regeringen anser därför att någon vägtull inte skall tas upp på en eventu- ellt tillkommande Västerled. Mot bakgrund av vad regeringen anfört om nackdelarna med de av ut- redaren föreslagna tullsystemet anser regeringen att finansieringen av de aktuella vägprojekten i bör ske på annat sätt än ge- nom vägtullar i ett snitt utanför den tidigare planerade Ringleden. Riks- dagen bör därför upphäva sitt beslut från om att väg- tullar skall finansiera utbyggnad av vissa vägprojekt i (bet. 1993/94:TU24, rskr. 1993/94:247). 4.2 Regeringens bedömning: Den föreslagna finansieringslösningen för Göteborgsöverenskommelsen genomförs inte. Utredningens förslag: Vägtullar i en inre zon kombineras med en re- gionalt förhöjd fordonsskatt. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. pekar på de svårigheter som en regionalt differentierad fordonsskatt medför. Andra remissinstanser pekar på konflikten mellan målen för vägtullarna; dels finansiera väginvesteringar, dels minska trafikens mil- jöpåverkan. Under remissarbetet i kommunalför- bund uttalade företrädare för flera politiska partier att de inte längre stod bakom Göteborgsöverenskommelsens finansieringslösning såsom den framförhandlats av . Skälen för regeringens bedömning: Införandet av vägtullar och andra finansieringslösningar måste bygga på en gemensam överens- kommelse mellan staten och de regionala företrädarna. När de regionala företrädarna inte längre accepterar överenskommelsen och sedan inte heller vägtullsutredarens förändrade förslag, så bör andra lösningar utredas. Liksom i kan det föreslagna vägtullssystemet medföra oönskade geografiska och fördelningspolitiska effekter. En balanserad utveckling av kan därvid komma att motverkas. Den regionalt förhöjda fordonsskatten kan även den motverka en balanserad utveckling av regionen. Regeringen anser därför att det föreslagna vägtullssystemet och den förhöjda fordonsskatten inte skall införas. 4.3 Regional finansiering Regeringens bedömning: Ett miljöstyrande avgiftssystem förutsätter, precis som tidigare vägtullar, blocköver- skridande majoriteter i regionen eftersom sådana avgifter skall fungera . 1997 anförde regeringen att de vägobjekt som ingår i trafiklösning för och inte omfattas av aktuella statliga infrastrukturplaner. Därför måste dessa objekt finansieras genom att regionen själv svarar för de intäkter som krävs genom någon form av regional finansiering. Eftersom vägtullar är aktuella som finansieringskälla av de skäl som nämnts krävs andra lösningar. Regeringen har övervägt olika former av regional finansiering, bl.a. höjd fastighetsskatt på kom- mersiella lokaler och regional arbetsgivaravgift, men funnit att sådana regionala skatter av konjunkturskäl är olämpliga att in- föra. Ytterligare utredning av den regionala finansieringen krävs således. I detta ingår bl.a. att utreda de legala och tekniska förutsättningarna för ett miljöstyrande avgiftssystem. Regeringen har därför för avsikt att låta utreda olika koncept och deras tekniska förutsättningar. Regeringen avser också att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort. Syftet med dessa utredningar är att staten skall möjliggöra för de i regionen som så önskar att införa system med miljöstyrande vägavgifter. Ett miljöstyrande avgiftssystem förutsätter, precis som den tidigare vägtullar, blocköverskridande majoriteter i regionen eftersom sådana avgifter skall fungera . I avvaktan på dessa utredningar är det regeringens uppfattning att kostnaderna för de aktuella projekten i och Göte- borgsregionen skall finansieras med anslag anvisade över statsbudgeten . Därigenom kan pågående och planerade projekt komma till byggstart utan ytterligare försening, vilket skapar förutsättningar för sysselsättning, tillväxt och förbättrad miljö. Den nationella finansieringen kommer att omprövas när förutsättningarna för regional finansiering föreligger. 5 Ändrad trafiklösning i Regeringens förslag: vägdel skall föränd- ras i riktning mot en långsiktigt hållbar trafiklösning för Stockholms- regionen. Drift och underhåll av de nya vägarna skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag för drift och underhåll av vägar. Regeringens bedömning: Kollektivtrafiken bör byggas ut och finan- sieras i enlighet med vad som framgår av den tidigare överenskom- melsen. Beslut om Västerledens genomförande och finansiering bör fattas mot bakgrund av trafikutveckling och värderas i den normala in- frastrukturplaneringen. Skälen för regeringens förslag och bedömningar: vägdel bör förändras i riktning mot en lång- siktigt hållbar trafiklösning för . Österledens funktion i ett framtida trafiksystem ifrågasätts av många. har t.ex. föreslagit att Österleden skall ersättas av en biltunnel mellan och . Behovet av Österleden är osäkert om hänsyn tas till de möjligheter som den moderna informationstekniken ger och de trafikminskningar som följer av ett avancerat vägavgiftssystem. Genom tillämpning av väginformatik kan det befintliga vägsystemet utnyttjas bättre. Exempel på sådana åtgärder är trafiksignalstyrning, påfartsreglering till trafikleder, reseplaneringssys- tem, parkeringsanvisningssystem och navigationssystem. Den samlade effekten av sådana telematikåtgärder kan bli ett jämnare trafikflöde och medföra att trafikarbetet minskar under rusningstid. Inom projektet har utvärderingar av trafikstyrningssystem i tätort visat på möjliga restidsvinster om , en minskad reslängd om och en kapacitetsökning på vissa vägar . Genom att införa miljöstyrande vägavgifter i i enlighet med vad som anförts i avsnitt 3.2 och tillämpning av väginformatik i vägsystemet i bedöms det inte finnas behov av en utökad ka- pacitet över Saltsjö Mälarsnittet i i form av en Österled. Västerleden med anslutningar till väg E 4 norr och söder om bör genom sin funktion av förbifart och nationellt stråk behandlas inom ramen för det nationella stamvägnätet. Beslut om genomförande och finansiering av Västerleden med anslutningar fattas mot bakgrund av trafikutvecklingen och värderas i den normala infrastrukturplaneringen. Frågan om Västerledens lokalisering och utformning får prövas i sam- band med utarbetande av vägarbetsplanen. Ledens lokalisering och ut- formning är särskilt viktig eftersom den planerade sträckningen kan beröra skyddsvärda områden och riksintressen enligt natur- resurslagen. De kvarvarande vägprojekten i den nya trafiklösningen för omfattar således Norra och samt den Yttre tvärleden på avsnitten norr om och söder om . I budgeten för de kvarvarande vägprojekten ingår kostnadsfördyringar på om på grund av anpassningen till samt kostnaden för miljöanpassning av Norrortsleden om ca . Utöver nämnda vägobjekt omfattar trafiklösningen även övriga väganknutna investeringar (förbättringar av gatumiljön i inner- och ytterstad, framkomlighetsförbättrande åtgärder i , infartsparkeringar) om som , , och kommuner och i ansvarar för, dvs. i oförändrad omfattning. Därmed begränsas väg- investeringarna till totalt ca i prisnivå vilket motsvarar i prisnivå . Detta är en reducering jämfört med tidigare då den totala kostnaden för vägdelen uppgick till i prisnivå . Denna reducering ger en bättre balans mellan investeringar i kollektivtrafik och i vägtransportsystemet. Den här redovisade trafiklösningen innebär inte att regeringen tagit ställning till de olika projektens lokalisering eller utformning. Projekten skall före genomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. En ny trafiklösning för omfattar följande projekt. Vägprojekt 9201 Prisnivå 9612 Projekt med garantier Häggviksleden Haningeleden 2 Haningeleden 4 Söderhall Rösa Projekt utan garan- tier Haningeleden 1 Botkyrkaleden Rosen- källa Övrigt med garantier Förberedelsearbeten Österleden, Västerleden som avbryts Vägtullssystemet och information som av- bryts Marklösen, lednings- central och förberedel- ser Övrigt utan garantier miljöan- passning på grund av 3 180 5 525 405 450 114 86 550 330 220 745 235 3 656 6 380 464 500 128 97 590 371 248 862 272 1 000 DELSUMMA 14 690 17 007 Innerstadsåtgärder m.m. 2 093 TOTALSUMMA 16 550 19 799 har tidigare beslutat att även drift och underhåll av de nya lederna skall finansieras regionalt. Med tanke på den omfattande finan- sieringsbörda som regionen tar på sig inom ramen för en reviderad tra- fiklösning anser regeringen att drift och underhåll för de nya vägarna skall bekostas genom ordinarie anslag för drift och underhåll av statliga vägar. Mot bakgrund av förslaget till anpassning av trafiklösningens vägdel bedömer regeringen att erfordras i extra intäkter från för att inte investeringarna skall innebära ökade statsfinansiella kostnader. Med en årlig intäkt om kommer den maximala skulden för väginvesteringar att uppgå till . Skulden kommer då att vara återbetald efter det att intäkterna börjat tillfalla staten och efter det att den sista investeringen slutförts. svarar, genom (), för utbyggnaden av det kollektiva trafiksystemet i . Inom ramen för ansvarar SL för upprustning och utbyggnad av tunnelbanan, upprustning av , utbyggnad av snabbspårvägen mellan och samt införandet av miljövänliga bussar. Regeringen anser att dessa åtgärder skall fullföljas och att det av beviljade särskilda statsbidraget och överförda vägmedel härför även fortsättningsvis skall utgå till i den takt och omfattning som har beslutats. När det gäller den vidare utbyggnaden av snabbspårvägen norr om och söder om har regeringen för avsikt att inte före- slå att några specialdestinerade statsbidrag skall utgå för dessa ändamål. I vilken mån SL kan erhålla statsbidrag för utbyggnaden av de aktuella snabbspårvägsprojekten bör provas inom ramen för den fortsatta regio- nala trafikplaneringen. Projektet får då konkurrera med andra regionala infrastrukturprojekt om att erhålla statsbidrag. 6 Ändrad trafiklösning i Regeringens förslag: De föreslagna förändringarna skall ligga till grund för en förnyad överenskommelse. Skälen för regeringens förslag: Företrädare för flera politiska partier i uttalade i samband med remiss- behandlingen av slutbetänkande (SOU 1995:82) att de inte längre stod bakom Göteborgsöverenskommelsens finansierings- lösning. Regeringen beslöt att inte tills vidare skulle betala ut statsbidragen till kollektivtrafikinvesteringar m.m. Med anledning av detta beslutade styrelsen för att man skulle se över överenskommelsen. Arbetet har resulterat i ett förslag till förändringar av överenskommelsen som godkänts av kommunalförbundets styrelse och översänts till regeringen. Följande för- ändringar föreslås. Östra länken ersätts av en bro vid Lärje och en förbindelseled vid Parti- hallarna mellan Rv 45 och E 20. Det avlastar Tingstadstunneln nästan lika bra som den ursprungliga Östra länken och ger också i övrigt stor regional trafiknytta till betydligt lägre kostnad. Mölndalsöverdäckningen är till skillnad från övriga objekt inte samhälls- ekonomiskt lönsam.