prop · GK0375 · 1997-01-01 00:00:00 — Fortlevanden av den helt dominerande delen av dessa arter måste tryggas genom mestadels generella insatser inriktade på ekosystem och biotoper. För en del arter är dock tillståndet så kritiskt eller de har så specifika krav att det är nödvändigt med mer riktade åtgärder. Vissa typer av livsmiljöer är av särskild betydelse när det gäller bevarande av de mest utsatta arterna. Vissa slag av miljöer är dessutom sällsynta eller starkt utsatta för miljöpåverkan. Av det skälet bör rödlistor byggas ut till att också omfatta livsmiljöer och inte som fallet är enbart avse arter. Det är därför angeläget att en "rödlista" upprättas över sådana särskilt skyddsvärda livsmiljöer. Beträffande organismer bör behovet av rödlistning analyseras närmare. Beträffande fiskar finns rödlistor men dessa är i behov av revidering. För landlevande ryggradslösa djur behövs komplettering av rödlistor. Ett sådant arbete pågår. Arbetet med rödlistor ställer krav på taxonomiskt kunnande och expertisresurser. Detta behandlas vidare i avsnitt 6.6 Taxonomisk forskning. En översiktlig analys av de rödlistade arternas behov av åtgärder har genomförts av Artdatabanken. Det finns ett behov av att gå vidare i detta analysarbete och på ett enhetligt sätt analysera varje arts behov av livsmiljö för att bl.a. analysera behovet av åtgärder och vilka krav på hänsyn arterna kräver. I detta sammanhang finner regeringen det naturligt att rödlistornas utformning och användning som arbetsinstrument successivt övervägs bl.a. med hänsyn till vad och anfört. Det finns vidare ett behov av bättre kunskaper om de rödlistade arternas förekomst. Olika typer av inventeringsinsatser kan härvid behövas. Ofta finns ett stort lokalt engagemang för denna typ av arbeten liksom ett stort kunnande bland intresserade privatpersoner även utan professionell utbildning. Inventeringsverksamheten sker naturligen genom länsstyrelserna, kommunerna, skogsvårdsstyrelser eller ideella organisationer i samråd med centrala myndigheter. 6.4.2 Särskilda bevarandeinsatser Regeringens bedömning: och Artdatabanken bör i samarbete ta fram prioriteringssystem för urval av arter där särskilda bevarandeinsatser behöver vidtas, utreda begreppet om ansvarsarter som en del i ett prioriteringssystem samt ta fram en särskild lista över arter som bör komma ifråga för åtgärdsprogram. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna stöder i allmänhet förslagen. () anser att det vore bra att tydligt identifiera ansvarsarter och fördela dessa på olika sektorer och aktörer så att en klar rollfördelning uppstår. Enligt i finns det starka skäl att arbeta med sådana arter i de fall den svenska andelen av världspopulationen utgör en betydande del. i anser att en förteckning över svenska ansvarsarter bör upprättas. tror att betydligt fler än 30 arter kan komma att behöva artvisa åtgärdsprogram. anser att arbetet med att producera åtgärdsprogram för hotade arter måste påskyndas. Regeringens överväganden: Åtgärdsprogram för vissa rödlistade arter har redan fastställts av . Utveckling av ett prioriteringssystem för det fortsatta arbetet är lämpligt för att utnyttja de centrala myndigheternas och länsstyrelsernas resurser på ett optimalt sätt, liksom också det omfattande frivilliga arbete som bedrivs för att följa arternas status. Regeringen delar och remissinstansernas uppfattning att det är angeläget att utreda begreppet ansvarsart. Detta bör också vara värdefullt i det internationella arbete rörande den biologiska mångfalden. har redovisat att åtgärdsprogram för de enskilda arterna kan innefatta åtgärder som avsättning av naturreservat, restaureringsåtgärder, övervakning och utbildningsverksamhet. Regeringen finner mot denna bakgrund att i samarbete med Artdatabanken bör ta fram ett prioriteringssystem för urval av arter för vilka särskilda bevarande- insatser behöver vidtas, utreda begreppet ansvarsart samt utarbeta en särskild lista över arter som bör komma i fråga för åtgärdsprogram. 6.4.3 Riskbedömning vid införsel av främmande arter och genetiskt material Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att ta fram underlag och rutiner för riskbedömning i samband med införsel av främmande arter och gener. Berörda myndigheter och organisationer bör genomföra informationsinsatser. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Dessutom föreslås att den nuvarande situationen kartläggs för redan inträffad introduktion liksom ekologiska och ekonomiska konsekvenser härav. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget. Utvidgning av uppdraget föreslås av några remissinstanser. anser att hänsyn borde tas även till omflyttning av arter inom landet. Enligt gäller detta inte minst havsmiljöer. i län påpekar att det behövs en policy även för återinplantering inom landet. anser att förslaget bör utökas till att gälla även för biologiska bekämpningsmedel. Regeringens överväganden: Införsel och spridning av främmande arter och genetiskt material är ett mångfacetterat problemområde. De nationella gränserna är sällan biologiskt relevanta. Möjligheterna till nationella särbestämmelser för införsel begränsas genom EU- medlemskapet och avtal som rör frihandel. Detta problemområde bör i första hand hanteras genom bättre riskvärderingar. Man bör ta reda på vilka främmande arter och gener som kan inverka menligt på ekosystemen och naturmiljön. Även spridningen inom landet kan behöva värderas. Detta problemområde bör vara en prioriterad del i det fortsatta arbetet med den biologiska mångfalden. har remitterat ett förslag till en policy för introduktion och spridning av främmande organismer och gener med inriktning på det egna verksamhetsområdet. Policyn behandlar främst riskerna med introduktion. Såväl främmande arter och populationer som genetiskt modifierade organismer behandlas. Enligt syftar policyn till att förebygga och förhindra negativa effekter av främmande organismer och gener på såväl den biologiska mångfalden och den yttre miljön i övrigt, som på människors hälsa. Som ett led i genomförandet av åtgärdsförslaget i aktionsplanen har verket tagit fram tre rapporter som belyser omfattningen och konsekvenserna av introduktion av främmande arter i havsmiljön, i landmiljöer och i sötvattensmiljöer I ett internationellt perspektiv är introduktion och spridning av främmande arter och gener ett av de främsta skälen till att inhemska arter utrotas. Problemen tenderar också att öka. Regeringen anser mot bakgrund härav att det är angeläget att problemområdet prioriteras. Regeringen anser att policyarbete är ett viktigt steg i arbetet men det är angeläget att arbete sker inom skilda sektorer och av såväl myndigheter som näringsutövare. Mot bakgrund härav bör ges i uppdrag att arbeta fram ett förbättrat underlag och rutiner för riskbedömning beträffande införsel av främmande arter och genetiskt material. Uppdraget bör genomföras i samarbete med och berörda sektorsmyndigheter. Ett viktigt styrmedel är information om problemen med introduktion av främmande biologiskt material. Informationsinsatser behövs av flera aktörer. Det är angeläget att såväl miljömyndigheter som sektorsmyndigheter och olika organisationer genomför olika informationsinsatser inom området. Frågan om illegal utsättning av främmande arter behandlas också i avsnitt 5.1. Insatser mot fauna- och florakriminalitet 6.4.4 Översyn av fridlysning av arter Regeringens bedömning: bör genomföra en översyn av befintliga nationella och regionala fridlysningar samt de frågeställningar som har relevans i ett sådant arbete. Därvid skall skyddsbestämmelserna i bl.a. direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatadirektivet) särskilt beaktas. Införandet av ett artskydd som ger ett skydd för arters livsmiljö (habitat) övervägs i arbetet med den nya . förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget. delar synpunkten att fridlysning av arter också borde innebära någon form av skydd för områden. Detta är enligt museet helt i linje med t ex och EG:s direktiv för dess livsmiljöer. Liknande synpunkter framförs av bl.a i län. i anser att det är angeläget att utreda och klarlägga jaktens betydelse för i synnerhet de fyra stora rovdjuren. Regeringens överväganden: Bestämmelserna om fridlysning innefattar endast förbud mot att skada eller döda exemplar av den fridlysta arten. Inga eller få restriktioner finns mot förstörelse av livsmiljö. Denna brist i bestämmelserna medför att en art trots att den är fridlyst kan försvinna från lokal efter lokal på grund av att dess livsmiljöer exploateras. Införande av ett områdesskydd som ger skydd för en arts livsmiljö övervägs i arbetet med den nya . I arbete med skydd av arter ingår att anpassa arturvalet till dagens förhållanden liksom att samordna tillämpningen av fridlysningar mellan länen. I detta arbete ingår även att införa fridlysningar som uppfyller internationella åtaganden med hänsyn till medlemskapet i EU samt de åtaganden som följer av de konventioner på naturvårdsområdet som är anslutet till. Regeringen bedömer att det inte behövs något särskilt initiativ från regeringens sida i detta avseende 6.4.5 Sammanhållen rovdjurspolitik Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag, att utarbeta förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik med avseende på biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågor. förslag: Verket bör ta fram en jakt- och viltvårdspolicy. Remissinstanserna: och välkomnar initiativet till en jakt- och viltvårdspolicy och förutsätter att framtagandet av en sådan policy sker i nära samarbete med berörda myndigheter samt jägare- och markägarorganisationer. anser att skötseln av våra populationer av stora rovdjur, inte främst är en jaktfråga. Bedömning om önskvärda populationsstorlekar, med avseende på genetiska och demografiska aspekter, liksom bedömningar om populationers sårbarhet och livskraft, skall göras av populationsekologer och populationsgenetiker. i och anser att det är en angelägen uppgift att ta fram en jakt- och viltpolicy med bevarande av den biologiska mångfalden som mål. Regeringens överväganden: har vid behandlingen av budgetpropositionen såvitt avser utgiftsområde 23 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113, 1996/97:114) uttalat att regeringen bör utarbeta en sammanhållen rovdjurspolitik som möjliggör en helhetssyn på de biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågorna. anförde att ett lämpligt tillfälle för redovisning av regeringens förslag är i samband med budgetpropositionen för . Utskottet anförde vidare att regeringen i samband härmed bör undersöka hur de fortsatta rovdjursinventeringarna skall utformas och finansieras samt pröva möjligheterna att utvidga rätten till statlig ersättning för rovdjursskador på andra tamdjur än renar. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utarbeta ett förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik. Uppdraget bör utföras efter samråd med berörda myndigheter och intressenter och med forskare inom området. Inom ramen för detta uppdrag bör de förslag som redovisas i aktionsplanen liksom vad anfört beträffande inventeringsverksamhet och ersättningsfrågor behandlas. 6.4.6 Småviltsjakten och fisket i fjällen Regeringens bedömning: Regeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden beträffande den framtida utformningen av och administrativa regler kring småviltsjakten och fisket på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. förslag: Utvärdera effekterna på den biologiska mångfalden av småviltsjakten och fisket på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Remissinstanserna: Få remissinstanser har kommenterat förslaget men betonar vikten av åtgärden. Regeringens överväganden: , och har på regeringens uppdrag redovisat småviltjaktens och fiskets påverkan på renskötselrätten, viltvården, fiskevården, naturvården samt verksamheternas allmänna påverkan på miljön på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Rapporten avlämnades till regeringen. Redovisningen bereds i . Regeringen avser att redovisa sina ställningstaganden i frågan. 6.4.7 Analys av den genetiska variationen Regeringens bedömning: Ett program för analys av den genetiska variationen inom och mellan populationer av vissa arter skall tas fram av i samarbete med berörda forskningsinstitutioner. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna bl.a. påpekar att de genetiska aspekterna är underrepresenterade i såväl som i de övriga myndigheternas aktionsplaner. anser att de åtgärder som föreslås om genetisk variation syftar till att ta fram kunskap, istället för konkreta insatser. Enligt museet är detta en underskattning av de kunskaper som finns vid universitet och forskningsinstitutioner. Regeringens överväganden: En av grundsatserna i bevarande av den biologiska mångfalden är att bevara variationen inom arter, dvs. att bevara en genetisk variation. Bevarande av den genetiska variationen hos en art kan vara avgörande för att arten skall kunna anpassa sig till förändrade miljöförhållanden och därmed också för långsiktiga överlevnad. För det stora flertalet av arter får man anta att den genetiska variationen bevaras genom att livskraftiga populationer bevaras inom större delen av arternas naturliga utbredningsområden. För några arter har dock den genetiska variationen särskild betydelse som t.ex. hos östersjölaxen. Genetisk variation kan emellertid vara svår att mäta och kan medföra både tids- och kostnadskrävande analyser. Det är naturligt att arbetet med den genetiska variationen koncentreras till arter som är av särskilt intresse från bevarande- eller nyttjandesynpunkt. skall, som en av sina prioriterade uppgifter, i samverkan med forskningsinsitutioner och övriga berörda myndigheter, arbeta fram ett program med denna inriktning. 6.5 Övervakning och uppföljning 6.5.1 Miljöövervakning Regeringens bedömning: Inom ramen för regeringens ställningstagande till det lämnade förslaget om den framtida miljöövervakningens inriktning omfattning, struktur och finansiering behandlas även frågan om övervakning av den biologiska mångfalden. förslag: Anpassa och bygg ut det svenska miljöövervakningssystemet för att kunna beskriva tillståndet i och förändringar av den biologiska mångfalden; speciellt följa upp hot mot, och åtgärder till skydd för den biologiska mångfalden, samt följa upp olika miljömål. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser har lämnat synpunkter beträffande miljöövervakningen och flertalet framhåller miljövervakningens viktiga roll för uppföljning av uppsatta mål, liksom för att kunna bedöma effekterna av olika åtgärder. Regeringens överväganden: Regeringen delar och remissinstansernas uppfattning att miljöövervakningen är en av de viktigaste delarna i arbetet med den biologiska mångfalden. Behovet av miljöövervakningen har ökat bl.a till följd av krav på bättre kunskaper om miljösituationen från både myndigheter och verksamhetsutövare. En kraftigt ökad internationell rapportering har följt av medlemskapet i EU och ratificering av internationella konventioner bl.a. konventionen om biologisk mångfald. Med hänsyn till de många frågor som är knutna till miljöövervakningen - varav frågor beträffande den biologiska mångfalden bara är en del - har regeringen låtit en särskild utredare granska dagens miljöövervakning och utarbeta förslag till verksamhetens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering. Utredaren har lämnat sitt betänkande (SOU 1997:34 Övervakning av miljön). Betänkandet är nu föremål för remissbehandling. 6.5.2 Miljöindikatorer och miljöindex Regeringens bedömning:. Arbetet med att skaffa mått för att följa miljötillstånd och förändringar i miljön bör närmast koncentreras på olika miljöindikatorer. förslag: Utarbeta miljöindex för den biologiska mångfalden i . Remissinstanserna: Remissutfallet är splittrat. Somliga remissinstanser framhåller vikten av att få ett någorlunda enhetligt och praktiskt arbetsinstrument medan andra instanser anser att miljöindex inte visat sig vara varken ett rättvisande eller bra arbetsinstrument. Uttalat positiv är i län. Kritiska är i f.d. och . Flera remissinstanser anser att utvecklingsarbetet närmast bör koncentreras på miljöindikatorer. Regeringens överväganden: Användningen av miljöindex har tidigare redovisats av . Ett index utformas utifrån en sammanvägning av olika indikatorer som mått på en miljösituation Betydande svårigheter finns med att göra en lämplig sådan avvägning varför index inte visat sig vara generellt användbara och också mötts av en betydande skepsis på flera håll. Så som flera remissinstanser påpekar anser regeringen emellertid att det är angeläget att fortsätta ett utvecklingsarbete beträffande miljöindikatorer för att skaffa mått att följa miljötillstånd och förändringar. Det är härvid viktigt att miljömyndigheterna och sektorsmyndigheterna överlägger om vilka indikatorer som är lämpliga som gemensamma uppföljningsbara mått beträffande den biologiska mångfalden. kan det eventuellt vara moget att även miljöindex kan komma till god användning. Med hänsyn till de många arbetsuppgifter som är knutna till bevarandet och nyttjande av biologisk mångfald och att resurser för arbetet måste tillskapas genom omprioriteringar av befintliga resurser bör arbete med den typ av aggregerade mått som index utgör stå tillbaka. 6.5.3 Insamling, hantering och presentation av data Regeringens bedömning: Insamling, hanteringen och presentationen av data samt bedömning av behovet av och möjligheterna att tillskapa en marin resursdatabas får av inom ramen för samarbetet mellan berörda myndigheter och forskningsorgan. En av regeringen tillsatt arbetsgrupp (REGGIT) skall arbeta fram ett handlingsprogram med finansieringsförslag beträffande uppbyggnad av nationell vegetationsinformation inkluderande försörjning med IR-bilder. förslag: Utveckla former och rutiner kring insamling, hantering och presentation av data som rör biologisk mångfald. Bl.a. bör varje länsstyrelse införa Databas . En rad detaljförslag om åtgärder anges. Behovet av och möjligheterna till att tillskapa en marin resursdatabas för svenska kust- och havsområden bör utredas. Omdrevsfotografering med IR-bilder bör genomföras . förslag: En samordning mellan kommunala naturdatabanker och Databas bör utredas. Remissinstanserna: Remissinstanserna lämnar en rad synpunkter på databehandling och samarbete mellan olika nivåer i samhället rörande datatillgänglighet och datautbyte. kommun anser att en väl fungerande databashantering för arbetet med biologisk mångfald är angelägen och att den bör vara dubbelinriktad, dvs. att både länsstyrelser och kommuner lätt kan använda databasen. Ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget om en marin resursdatabas. universitets (GMF) har sagt sig berett att medverka vid skapandet av en sådan databas. Ett stort antal remissinstanser, bl.a. , och flera länsstyrelser, har uttalat intresse för och vikten av en omdrevsfotografering med IR-bilder bl.a. för inventeringsverksamhet och miljöövervakning. universitets (GMF) påpekar emellertid att den föreslagna rikstäckande IR-fotograferingen inte är användbar för att dokumentera det nuvarande tillståndet i system. Regeringens överväganden: En väl fungerande insamling, hantering och presentation av data är en förutsättning för att det skall vara möjligt att följa upp åtgärder och kunna utvärdera uppsatta mål. Moderna tekniker ger stora möjligheter till snabb åtkomlighet av information men förutsätter också ett väl fungerande samarbete mellan olika parter och utnyttjare för att dessa fördelar skall kunna uppnås och onödiga hinder inte skall byggas in. Behovet av information om förekomsten av biotoper, arter och deras utbredning m.m. har särskilt framhållits av . Sådan information är bl.a. viktig för identifiering av ekosystem och biotoper som bör skyddas. Regeringen finner att åtgärdsförslagen rymmer ett stort antal frågor som närmast är av löpande karaktär och som ligger inom de centrala, regionala och lokala myndigheternas normala ansvar att hantera. Regeringen delar uppfattning att innan en marin resursdatabas tillskapas bör närmare överväganden göras av , de forskningscentra, Artdatabanken, och länsstyrelserna om behovet av och möjligheterna att tillskapa en marin resursdatabas. Vid dessa överväganden bör bl.a. beaktas kopplingen till andra svenska databaser med data såsom t.ex. databasen som byggs upp i samarbete mellan , och . Regeringen har tillsatt en särskild arbetsgrupp (REGGIT) för ökad samverkan kring geografiska data och geografiska informationssystem. Det ingår i gruppens uppdrag att klarlägga förutsättningarna för att åstadkomma en mera samordnad övergång till databaser med syfte att uppnå en heltäckande geografisk informationsinfrastruktur. I en delrapport, avlämnad , har gruppen föreslagit att vegetationsinformation skall ingå bland samhällets geografiskt inriktade grunddatabaser skall berörda producenter och viktiga användare arbeta fram ett handlingsprogram med finansieringsförslag beträffande uppbyggnad av nationell vegetationsinformation inkluderande försörjning med IR-bilder. 6.6 Taxonomisk forskning Regeringens bedömning: Den taxonomiska forskningen bör stärkas inom arbetet med den biologiska mångfalden. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna stöder förslaget. Bl.a. noterar med glädje och stolthet att taxonomins ställning stärks. Några forskningsorgan bl.a. påpekar att förslaget bör uppfattas som en satsning vad avser systematik inom vilken taxonomin är en del. Rådet anser vidare att det är önskvärt att ange vilka organismgrupper som skall prioriteras. Regeringens överväganden: Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, bet.1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99) angivit att en ökad inriktning mot tvärdiciplinära insatser behövs inom forskning kring biologisk mångfald i syfte att öka våra kunskaper om hur de biologiska systemen fungerar och de biologiska resurserna skall kunna nyttjas hållbart. Forskningen bör fokuseras på några huvudområden, bl.a. taxonomisk forskning med det dubbla syftet att både öka våra kunskaper om organismvärlden och söka efter potentiellt värdefulla genetiska resurser. Denna forskning måste också knytas till den ekologiska och tekniska forskningen på ett tydligare sätt. 6.7 Styrmedel 6.7.1 Lagstiftning och förslag vad avser ändrad lagstiftning, innefattande bl.a. frågor om vilka principer som skall beaktas när verksamheter som kan påverka miljön bedrivs, berör frågor som hanteras inom ramen för arbetet med den nya . Regeringen har mot bakgrund härav överlämnat dessa förslag till . En proposition om en miljöbalk överlämnas till . Regeringens bedömning: Miljöpåverkande subventioner skall utredas av och förslag: Utred hur principbeslutet om att ta bort miljöskadliga subventioner har genomförts. Behov av ändringar eller tillägg i verksförordningen eller andra delar av regelverket bör övervägas. Remissinstanserna: () anser att det är oklart vilka som berörs av åtgärdsförslaget. Regeringens överväganden: I kompletteringspropositionen för /93 (prop 1991/92:150, bilaga I:12, bet. 1991/92:JoU24, rskr. 1991/92:355) anges att subventioner till näringsliv, kommuner och hushåll bör ses över med hänsyn till miljöeffekter. Regeringen konstaterar att detta ännu inte utförts på ett systematiskt sätt. Olika stöd till företag har behandlats i företagsutredningens betänkande (SOU 1996:69). Miljöaspekter berörs i betänkandet i begränsad omfattning. Mot bakgrund härav kommer och att få regeringens uppdrag att kartlägga de statliga subventioner som kan förmodas ge miljöstörande effekter. För de subventioner som ger störst sådana effekter skall flera frågeställningar belysas. Vidare skall vid behov förslag lämnas om förändrade regler m.m. Uppdraget skall slutredovisas till regeringen .