prop · GK03117 · 1997-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1996/97:117 Ny förmögenhetsskattelagstiftning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en proportionell förmögenhetsskatt även i fortsättningen skall tas ut på fysiska personers förmögenhet som överstiger ett fribelopp. Detsamma gäller för dödsbon och vissa andra juridiska personer. Den skattefria gränsen för fysiska personer bör enligt förslaget förbli . Skattesatsen föreslås ligga kvar på . Så kallat arbetande kapital undantas från skatteplikt. Till sådant kapital hänförs även tillgångar i fastighetsförvaltning samt aktier som är noterade på OTC och O listorna. För huvuddelägare kvarstår skatte- friheten vid inregistrering av aktier på börsens A lista. Undantag från förmögenhetsbeskattning görs även för pensioner, livräntor m.fl. tillgångar som är en del av det sociala skyddsnätet. Inre lösöre som innehas för per- sonligt bruk undantas också från beskattning. Värderingen av de skattepliktiga tillgångarna sker som huvudregel till marknadsvärdet. Hänsyn tas inte längre till eventuell latent skatteskuld som kan anses hänförlig till olika slags tillgångar. Aktier på A listan m.fl. aktieliknande tillgångar tas därför upp till noterade värden. Sambeskattning av såväl makar som föräldrar och barn behålls liksom en regel som begränsar skatteuttaget i vissa fall. De nya reglerna skall enligt förslaget tillämpas första gången vid taxering. I propositionen finns även ett förslag om uppgiftsskyldighet i anslutning till det av antagna förslaget om lättnader i ägarbeskattningen i små och medelstora företag. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om statlig förmögenhetsskatt 5 2.2 Förslag till lag om begränsning av skatt 12 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 14 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 16 2.5 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 18 2.6 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 19 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 22 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1334) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 31 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 33 3 Ärendet och dess beredning 34 4 Bakgrund 34 4.1 Sammanfattning av gällande regler 36 4.2 Gällande skatteplikts och värderingsregler 36 4.2.1 Inre lösöre m.m. 36 4.2.2 Yttre lösöre m.m. 37 4.2.3 Företagsförmögenhet 37 4.2.4 Aktier o.d. 37 4.2.5 Obligationer, andelar m.m. 39 4.2.6 Fastigheter 39 4.2.7 Bostadsrätter 40 4.2.8 Nyttjanderätter, livräntor m.m. 40 4.2.9 Banktillgodohavanden m.m. 41 4.2.10 Livförsäkringar 41 4.3 Begränsningsregeln 42 4.4 överväganden 43 5 Överväganden och förslag 47 5.1 Förslaget i korthet 47 5.2 Utgångspunkter 47 5.3 Allmänt om skatteplikt och värdering 50 5.4 Företagskapital 51 5.5 Latent skatteskuld 54 5.6 Aktier m.m. 56 5.7 Fastigheter 59 5.8 Bostadsrätter 61 5.9 Livförsäkringar 62 5.10 Övrig lös egendom 63 5.11 Skattskyldighet 66 5.12 eller särbeskattning 67 5.13 Skattens storlek 69 5.14 Kontrolluppgifter 71 6 Budget och fördelningseffekter 72 6.1 Budgeteffekter 72 6.2 Fördelningseffekter 74 7 Uppgiftsskyldighet i samband med lättnad i ägarbeskatt- ningen i små och medelstora företag 81 8 Författningskommentar 83 8.1 Förslaget till lag om statlig förmögenhetsskatt 83 8.2 Förslaget till lag om begränsning av skatt 94 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 94 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 94 8.5 Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 95 8.6 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 95 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 96 8.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1334) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 97 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 98 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser Ny förmögenhetsskattelagstiftning (Ds 1996:42) Vissa kontrolluppgiftsfrågor 99 Bilaga 2 Lagrådsremissens förslag 100 Bilaga 3 Lagrådets yttrande 129 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 133 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om statlig förmögenhetsskatt 2. lag om begränsning av skatt 3. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 4. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 6. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll- uppgifter 8. lag om ändring i lagen (1996:1334) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 9. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Regeringen har följande förslag till lagtext 2.1 Förslag till lag om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs följande. 1 § Förmögenhetsskatt skall betalas till staten enligt bestämmelserna i denna lag. Bestämmelser om skattemyndigheter och förfarandet vid taxering till statlig förmögenhetsskatt finns i taxeringslagen (1990:324). Begrepp som används i denna lag har samma betydelse som i kom- munalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt samt omfattar också motsvarande utländska företeelser om inte annat anges eller framgår av sammanhanget. 2 § Den skattepliktiga förmögenheten utgörs av värdet av den skatt- skyldiges tillgångar efter avdrag för dennes skulder. Den skattepliktiga förmögenheten bestäms med hänsyn till för- hållandena vid utgången av beskattningsåret. Med beskattningsår avses kalenderåret före taxeringsåret. 3 § Vid beräkning av den skattepliktiga förmögenheten skall som tillgång tas upp 1. privatbostadsfastighet och privatbostad som avses i 5 § kommunal- skattelagen (1928:370), 2. privatbostadsfastighet på lantbruksenhet som på ägarens begäran räknas som näringsfastighet enligt 5 § sjunde stycket kommunalskatte- lagen, 3. den del av en näringsfastighet som inrymmer en bostadslägenhet som används eller är avsedd att användas av fastighetsägaren för eget eller närståendes boende, 4. aktie i ett aktieslag som är inregistrerat vid börs i det land där aktie- bolaget är hemmahörande med undantag för huvuddelägares aktie, 5. aktie i ett aktieslag som inte är marknadsnoterat i det land där aktie- bolaget är hemmahörande med undantag för huvuddelägares aktie, 6. annan inte marknadsnoterad delägarrätt som avses i 27 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt än aktie samt andel i handels- bolag och europeisk ekonomisk intressegruppering med undantag för andel i juridisk person till den del den juridiska personen är skattskyldig, 7. annan marknadsnoterad tillgång som avses i 27 § 1 mom. lagen om statlig inkomstskatt än aktie samt marknadsnoterad tillgång som avses i 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samma lag, 8. livförsäkring med undantag för a) pensionsförsäkring som avses i punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen samt b) livförsäkring som enbart avser olycks eller sjukdomsfall eller döds- fall senast och som inte är återköpsbar, 9. rätt till livränta eller därmed jämförlig utbetalning med undantag för rätt till a) utbetalning på grund av försäkring, b) utbetalning på grund av tidigare anställning samt c) underhållsbidrag, 10. kontobehållning samt fordran i pengar och liknande betalnings- medel med undantag för behållning på pensionssparkonto enligt 1 kap. 2 § lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande, 11. pengar och liknande betalningsmedel till den del de sammanlagt överstiger , 12. lösöre med undantag för a) inre lösöre för personligt bruk, b) yttre lösöre för personligt bruk till den del det enskilda föremålets värde understiger , c) fordon som avses i 9 § första stycket fordonsskattelagen (1988:327) samt d) lösöre som är deponerat på museum eller liknande inrättning, om tillgången inte ingår i sådan näringsverksamhet som avses i 21 § kommunalskattelagen i annat fall än enligt 2 och 3. Med huvuddelägares aktie avses dels aktie i ett aktiebolag i vilket aktier har marknadsnoterats första gången efter utgången av , dels aktie i ett aktiebolag i vilket aktier har inregistrerats vid börs första gången efter utgången av , dels aktie som har förvärvats med stöd av sådana aktier, under förutsättning att aktien har innehafts direkt eller indirekt av huvuddelägare sedan marknadsnoteringen, inregistreringen respektive nämnda förvärv. Övergår äganderätten till sådan aktie till huvuddelägarens barn eller barnbarn undantas aktien från skatteplikt även för dessa förvärvare. Med huvuddelägare avses sådan aktieägare som, ensam eller tillsam- mans med närstående, för marknadsnotering eller inregist- rering som avses i andra stycket innehade aktier direkt eller indirekt motsvarande av röstvärdet för aktierna i bolaget. Som huvuddelägare anses även dödsboet efter sådan aktieägare. Som närstående räknas sådana personer som anges i punkt 14 sista stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen. 4 § Vid beräkning av den skattepliktiga förmögenheten skall alla skulder dras av från värdet av tillgångarna. Som avdragsgill skuld räknas dock inte 1. skuld i sådan näringsverksamhet som avses i 21 § kommunal- skattelagen (1928:370) med undantag för skuld hänförlig till tillgång som anges i 3 § första stycket 2 och 3, 2. skuld hänförlig till aktie som är undantagen från skatteplikt, 3. skuld hänförlig till delägarrätt som är skattepliktig enligt 3 § första stycket 5 eller 6 till den del tillgångar och skulder i den juridiska personen inte beaktas vid värdering enligt 14 §, 4. förpliktelse på grund av marknadsnoterad option eller termin och därmed jämförlig förpliktelse till den del det sammanlagda beloppet avseende sådana förpliktelser överstiger det sammanlagda värdet på rättig- heter på grund av sådana avtal, 5. förpliktelse vars motsvarande rättighet hos annan är av sådant slag att den är undantagen från skatteplikt, 6. skuld hänförlig till lösöre som är av sådant slag att det är undantaget från skatteplikt, 7. annan skuld hos begränsat skattskyldig enligt 7 § än sådan som är hänförlig till tillgång som anges i den paragrafen, 8. skuld hänförlig till tillgång som är undantagen från beskattning till följd av dubbelbeskattningsavtal, 9. skatt enligt 1 § uppbördslagen (1953:272) som ännu inte debiterats. 5 § Fordran är skattepliktig och skuld är avdragsgill endast om det är fråga om rättighet respektive förpliktelse som kan bestämmas till belopp och vars uppkomst inte är beroende av villkor. Avdrag medges dock för förpliktelse som avses i 4 § andra stycket 4 i den omfattning som anges i den bestämmelsen. 6 § Förmögenhetsskatt för skattepliktig förmögenhet skall betalas av 1. fysisk person som är bosatt i vid beskattningsårets utgång, 2. dödsbo efter den som vid sin död var bosatt i , 3. fysisk person som enligt 69 § kommunalskattelagen (1928:370) behandlas som en i bosatt person, 4. svensk förening eller svenskt samfund utom till den del en medlem genom sin andel har del i dess förmögenhet, 5. svensk stiftelse. Som bosatt i anses i denna lag även fysisk person som stadigvarande vistas här. Fysisk person som inte är svensk medborgare och som vistas i av högst anses inte bosatt i . Juridisk person som avses i 7 § 3 6 eller 10 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är inte skattskyldig. 7 § Fysisk person som inte är bosatt i vid beskattningsårets utgång skall betala förmögenhetsskatt för skattepliktig förmögenhet avseende i belägen tillgång som anges i 3 § första stycket 1 och 2. 8 § I fråga om skyldighet att betala skatt anses som ägare 1. den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare av fastighet, 2. den som innehar lös egendom med fideikommissrätt, 3. den som under sin livstid har rätt till avkastning av tillgång som tillhör annan fysisk person, 4. den som har rätt till avkastning av tillgång som tillhör familjestiftelse, 5. den som i övrigt har rätt till avkastning av annans tillgång och som skäligen bör betraktas som tillgångens ägare, 6. sådan förmånstagare som har förfoganderätt till livförsäkring. Skattskyldighet föreligger inte för ägaren av en tillgång till vilken någon annan anses som ägare enligt denna paragraf. avses i denna lag stiftelse, annat liknande subjekt eller annan tillgångsmassa som enligt stiftelseförordnandet eller mot- svarande bestämmelser har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss släkts, vissa släkters eller bestämda fysiska personers ekonomiska intressen. 9 § Tillgång tas upp till marknadsvärdet om inte annat följer av 10 17 §§. 10 § Fastighet i tas upp till taxeringsvärdet. Om fastigheten innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Innefattar detta värde både värdet av byggnaden och tillhörande tomt enligt 7 kap. 13 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), avräknas den del av värdet som avser tomten. Om taxeringsvärde saknas vid beskatt- ningsårets utgång anses fastigheten inte ha något värde. Har en fastighets basvärde sänkts för taxeringsåret vid särskild fastighetstaxering enligt 16 kap. 2 5 §§ fastighetstaxeringslagen, tas fastigheten upp till det taxeringsvärde som fastställts för taxeringsåret. Fastighet utomlands tas av marknadsvärdet. 11 § Privatbostad som innehas av medlem i en bostadsrättsförening eller i en bostadsförening eller av delägare i ett bostadsaktiebolag tas upp till ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet. Denna förmögenhet bestäms med utgångspunkt i ett värde på föreningens eller bolagets fastighet beräknat enligt 10 § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt bokslutet för det räkenskapsår som avslutats närmast före under beskattningsåret. 12 § Marknadsnoterad tillgång som avses i 27 § 1 mom., 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet. Om det noterade värdet inte omfattar upplupen avkastning skall värdet ökas med sådan avkastning. 13 § Om det i ett aktiebolag finns skilda aktieslag av vilka ett eller flera är inregistrerade vid börs, tas aktie i bolaget som inte är inregistrerad upp till samma värde som de inregistrerade aktierna. Är flera aktieslag in- registrerade, tas aktie som inte är inregistrerad upp till samma värde som de inregistrerade aktier som har den lägsta kursen. 14 § Vid värdering av aktie och annan delägarrätt som avses i 27 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som inte är marknadsnoterad samt andel i handelsbolag och europeisk ekonomisk intressegruppering beaktas tillgångar och skulder i den juridiska personen i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren. Om tillgången eller skulden ingår i sådan näringsverksamhet som avses i 21 § kommunalskattelagen (1928:370) hos den juridiska personen anses det- samma gälla för delägaren, dock inte i fråga om tillgång som för delägaren vid direkt innehav omfattas av 3 § första stycket 1 och därtill hänförlig skuld. Har en andel i ett handelsbolag eller i en europeisk ekonomisk intresse- gruppering ett negativt värde, får detta beaktas av delägare eller medlem som inte har förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets eller grupperingens förbindelser. 15 § Livförsäkring tas upp till sitt på försäkringstekniska grunder beräknade återköpsvärde med tillägg för beräknad upplupen andel i liv- försäkringsrörelsens överskott. 16 § Rätt till sådan utbetalning som är skattepliktig enligt 3 § första stycket 9 tas upp till sitt nuvärde. Detta beräknas med hänsyn till marknadsräntan, det värde som förmånen motsvarar för och den bestämda eller beräknade tiden under vilken förmånen ges ut. 17 § Fordran som inte är marknadsnoterad och som löper med ränta tas upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Om en sådan fordran löper med ränta som betydligt understiger marknadsräntan eller är räntelös, tas den upp till sitt nuvärde beräknat med hänsyn till marknads- räntan, avtalad ränta och löptid. Osäker fordran tas upp till det belopp som kan förväntas bli betalt. Värdelös fordran tas inte upp. 18 § Skuld tas upp till belopp som beräknas enligt de grunder som anges för värdering av tillgångar i 16 och 17 §§. Löper en skuld med ränta som betydligt understiger marknadsräntan och utgår räntan efter en fast räntesats, tas skulden dock upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta om räntesatsen var marknadsmässig när skulden uppkom. Även i de fall då ränta utgår efter en räntesats som bestäms författnings- enligt tas skuld upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Förpliktelse på grund av marknadsnoterad option eller termin och därmed jämförlig förpliktelse tas upp till belopp som motsvarar det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet på optionen, terminen eller den därmed jämförliga tillgången. 19 § Skatten beräknas på den beskattningsbara förmögenheten. Beskattningsbar förmögenhet är den del av den skattepliktiga förmögen- heten som överstiger ett fribelopp. Den beskattningsbara förmögenheten avrundas nedåt till helt tusental kronor. För fysisk person, dödsbo, familjestiftelse samt för fall som avses i 21 § uppgår fribeloppet till . För annan juridisk person uppgår fribeloppet till . 20 § För fysisk person, dödsbo och familjestiftelse är skattesatsen . För annan juridisk person är skattesatsen . 21 § Sambeskattning skall ske av makar som levt tillsammans under beskattningsåret samt av föräldrar och deras hemmavarande underåriga barn. Den skattepliktiga förmögenheten beräknas för var och en för sig. Om ett barn inte skall lämna självdeklaration för beskattningsåret enligt 2 kap. 4 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, räknas dock barnets tillgångar och skulder in i föräldrarnas skattepliktiga förmögenheter. Den beskattningsbara förmögenheten beräknas gemensamt för de personer som skall sambeskattas. Om skulderna överstiger värdet av tillgångarna vid beräkning av en persons skattepliktiga förmögenhet avräknas underskottet vid beräkning av den beskattningsbara förmögen- heten. Skatten beräknas och fördelas på dessa personer efter förhållandet mellan deras skattepliktiga förmögenheter. Vid sambeskattning tillämpas bestämmelserna i 65 § kommunalskatte- lagen (1928:370) och punkt 2 av anvisningarna till den paragrafen. Foster- barn anses dock inte som hemmavarande barn. 22 § Om skattskyldig blivit beskattad för samma förmögenhet såväl i som i utländsk stat, kan regeringen på ansökan av den skatt- skyldige efterskänka skatten. För sådant beslut krävs ömmande omständigheter eller i övrigt synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft och tillämpas vid beräkning av preliminär skatt för tid efter ikraftträdandet och i övrigt första gången vid taxering med de undantag som anges i punkterna 2 4. För livförsäkring som tagits i överensstämmelse med ansökan som kommit in till försäkringsgivarens huvudkontor före skall övergångsbestämmelserna till lagen (1986:1227) om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt alltjämt tillämpas. För försäkringsavtal som ingåtts före skall övergångs- bestämmelserna till lagen (1995:1541) om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt alltjämt tillämpas. Har ett rättsförhållande uppkommit före utgången av tillämpas äldre bestämmelser i fråga om förpliktelse vars motsvarande rättighet hos annan avser sådan nyttjanderätt eller avkastningsrätt till fastighet som inte är skattepliktig. 2.2 Förslag till lag om begränsning av skatt Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid debitering av slutlig och tillkommande skatt skall statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt begränsas enligt bestämmelserna i denna lag. Begrepp som används i denna lag har samma betydelse som i kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1947:576) om statlig inkomst- skatt och lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt om inte annat anges eller framgår av sammanhanget. 2 § Begränsning av skatt skall ske endast för fysisk person som är bosatt i under någon del av beskattningsåret eller för dödsbo efter den som vid sin död var bosatt i . 3 § Vid prövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp. Detta spärrbelopp utgör av summan av den skattskyldiges beskatt- ningsbara förvärvsinkomst och inkomst av kapital. För personer som skall sambeskattas enligt 21 § lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt beräknas spärrbeloppet på deras sammanlagda inkomster om beskatt- ningsbar förmögenhet uppkommer vid sambeskattningen. 4 § Spärrbeloppet jämförs med det sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, inkomstskatt och förmögenhetsskatt som beräk- nats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). För personer som skall sambeskattas enligt 21 § lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt beräknas skattebeloppet som summan av deras samman- lagda skatter om beskattningsbar förmögenhet uppkommer vid sambeskatt- ningen. Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt, inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, beräknas skattebeloppet som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. 5 § Om skattebeloppet är högre än spärrbeloppet nedsätts förmögenhets- skatten och den statliga inkomstskatten med överskjutande belopp (nedsättningsbeloppet). Förmögenhetsskatten får dock inte nedsättas till ett lägre belopp än skatten på av den skattskyldiges beskattnings- bara förmögenhet. Nedsättning sker av förmögenhetsskatt, statlig inkomstskatt på kapital- inkomst och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst i nu angiven ordning. Skattenedsättning som avses i 4 § andra stycket görs sedan nedsättning har skett enligt denna paragraf. För personer som skall sambeskattas enligt 21 § lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt fördelas nedsättningsbeloppet i förhållande till storleken av deras skattepliktiga förmögenheter. Den sammanlagda förmögenhetsskatten för dessa personer får inte nedsättas till ett lägre belopp än skatten på av den gemensamt bestämda beskattnings- bara förmögenheten. 6 § Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om beslut och överklag- ande av beslut tillämpas på beslut enligt denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas vid beräkning av preliminär skatt för tid efter ikraftträdandet och i övrigt första gången vid taxering. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 skall ha följande lydelse. 26 §2 Den som omhänderhar dödsbos egendom ävensom skattskyldig har att tillhandahålla den utredning, som prövas erforderlig för bedömande av egendoms värde. Till upplysning om värde av fast egendom skall företes taxeringsbevis eller, där egendomen enligt 22 § 2 mom. första eller tredje stycket åsatts särskilt värde, skattemyndighetens beslut i ärendet. Påkallar skattskyldig tillämpning av sådant särskilt värde, skall erforderligt anstånd med skatteärendets avgörande lämnas för uppvisande av skattemyndighetens beslut, såvida det visas, att ansökan om åsättande av särskilt värde av egendomen blivit gjord. Till ledning för värdering av aktier, obligationer och därmed jämförliga värdehandlingar skall företes intyg av bank, mäklare eller annan sakkunnig. Om sådan hand- ling inte är börsnoterad och inte heller annars omsätts på kapital- marknaden skall i stället företes av skattemyndigheten meddelat bevis om det värde, vartill handlingen enligt senast verkställd prövning kan ha upptagits vid taxering enligt lagen (1947:577) om statlig för- mögenhetsskatt.